Jūs esate čia: Pradžia » Visos temos » Technologijos » Energija ir energetika |
Tai straipsnis iš rašinių ciklo. Peržiūrėti ciklo turinį
|
Černobylio atominė elektrinė nuo pat invazijos pradžios yra Rusijos pajėgų rankose. Tai, žinoma, kelia nerimą dėl branduolinio saugumo. Dabar aiškėja, kad nutrūko tiekimas į Černobylio elektrinę, todėl gali nutrūkti aktyvus panaudoto kuro aušinimas. Prisijunk prie technologijos.lt komandos! Laisvas grafikas, uždarbis, daug įdomių veiklų. Patirtis nebūtina, reikia tik entuziazmo. Sudomino? Užpildyk šią anketą! Ukrainos užsienio reikalų ministras Dmytro Kuleba prašo Rusijos sustabdyti karo veiksmus, kad būtų galima sutaisyti Černobylio infrastruktūrą. Jis teigia, kad sustojus aušinimo sistemoms radiacijos nutekėjimas greičiausiai bus neišvengiamas. Pasak Kulebos, dyzeliniai generatoriai yra pajėgūs užtikrinti panaudoto kuro aušinimą maždaug 48 valandoms, bet po jų laukia katastrofa. Černobylio elektrinė tapo didžiausios branduolinės nelaimės zona, kai 1986 metais sprogo vienas iš jos blokų. Dabar Ukrainos atominės energetikos kompanija „Energoatom“ teigia, kad blogiausio scenarijaus negalima atmesti. Jei aušinimas nebus užtikrintas, radioaktyvių medžiagų debesis gali pasklisti po visą Ukrainą, Baltarusiją ir visur kitur, kur jį nuneš vėjas. Tiesa, Jungtinių Tautų Tarptautinė atominės energijos agentūra (IAEA), kuri anksčiau išreiškė nerimą dėl prastai organizuojamo Černobylio darbuotojų pamaininio darbo, teigia, kad problemų dėl panaudoto kuro aušinimo neturėtų kilti. Teigiama, kad panaudotas branduolinis kuras yra milžiniškuose baseinuose. Vandens kiekis turėtų tinkamai aušinti kurą net jei elektros energijos tiekimas nutrūktų. Taip manoma dėl to, kad tas branduolinis kuras po truputį vėsta jau ne vieną dešimtmetį. Kita vertus, IAEA bijo ir dėl neveikiančių nuotolinio stebėjimo sistemų, kurios organizacijai leido lengvai stebėti nebeveikiančios elektrinės būklę.
|