Virtualūs atsiskaitymai internete
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„JPMorgan“ išanalizavo padėtį kriptovaliutų kasybos srityje ir priėjo prie išvados, kad šiuo metu ši veikla yra daug mažiau pelninga nei prieš kelerius metus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Finansinių technologijų pažanga pasaulyje padarė didžiulį postūmį teikiant klientams inovatyvias ir patogias paslaugas. Finansų valdymas mobiliąja programėle jau nieko nebestebina. Mažai ką stebina ir kriptovaliutos bei blokų grandinės (angl. blockchain). Apie jas kone kiekvienas esame bent truputį girdėję, tačiau ekspertai pažymi – dar toli gražu ne visos jų galimybės išnaudotos. Neatmetama, kad ateityje Lietuva ne tik naudosis, bet ir turės savo kriptovaliutą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Bitkoino kaina šios savaitės pradžioje pasiekė aukščiausią lygį per daugiau nei dvejus metus ir artėja prie 2021-ųjų lapkritį pasiekto visų laikų rekordo (68 999 dolerių).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Buvo žadama, kad naudodami bitkoino blokų grandinės technologiją, „nepakeičiami žetonai“ iš esmės pakeis nuosavybės sąvoką – tačiau panašu, kad rinka beveik žlugo, rašo „New Scientist“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Siekdama stiprinti Lietuvoje veikiantį kripto turto verslą, jos dalyviams atstovaujanti asociacija „Crypto Economy Organisation“ (CEO) ragina Lietuvos Vyriausybę patobulinti šiai rinkai skirtus įstatymų projektus. Dabartiniai jų variantai, nors ir galima suprasti jų logiką ir tikslus, nėra iki galo išdirbti, nesiderina su Lietuvos ir ES teise, diskriminuoja rinkos dalyvius, yra neišbaigti teisinės technikos požiūriu, stokoja teisinės logikos. Dėl viso to, priimti įstatymai gyvenime neveiks, taps sunkiai arba išvis neįgyvendinami praktikoje. Be to, dalis investuotojų apleis Lietuvą ir ją lenks ratu, o pasitraukę investuotojai tikėtina Lietuvai teiks ieškinius dėl nuostolių, sukeltų ženkliai ir be pagrindo apribojus jų investicijas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasaulinė kriptovaliutų rinka jau gerokai viršija pusantro trilijono JAV dolerių, ir tai tik augančios ekosistemos pradžia. Natūralu, kad priežiūros tarnybos atidžiai stebi dinamišką rinkos augimą. Pavyzdžiui, Lietuvos bankas (LB), plečiantis kriptoturto sektoriui, įžvelgia ir kartu didėjančias rizikas, todėl siūlo griežtinti reikalavimus šias paslaugas Lietuvoje teikiančioms įmonėms. Viena iš įvardijamų priežasčių – rizika, kad kriptoturto sektoriaus veikla gali būti panaudojama pinigų plovimui ir sukčiavimui.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas dėl kriptoturto rinkų – vadinamasis MiCAR (angl. Markets in Crypto-Assets Regulation) – yra bene ambicingiausias bandymas sureguliuoti kriptoturto rinką. Be kitų plačiai aptarinėjamų taisyklių ir prievolių, MiCAR taip pat numato ir pareigą kriptoturto paslaugų teikėjams įvertinti ir viešai atskleisti neigiamą konkrečios kriptovaliutos ar žetono poveikį aplinkai. Šis reikalavimas yra aktualus ir daugiau nei 500 Lietuvoje registruotų kriptoturto paslaugų teikėjų. Ką jiems svarbu žinoti artėjant Reglamento įsigaliojimo pilna apimtimi datai kitų metų gruodžio 30 d.?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lietuvoje net kelis kartus padaugėjo kibernetinių grėsmių, susijusių su vadinamosiomis kriptovaliutų kasimo atakomis (angl. „cryptojacking“). Tokių atakų tikslas – užkrėsti kompiuterius kenksminga programine įranga, kuri jų savininkams nežinant naudoja įrenginio išteklius neteisėtai kriptovaliutų kasybai. Anot Donato Drakicko, „Tele2“ produkto vadovo, užkrėstą įrenginį atpažinti galima ne iš karto, tačiau pasekmės gali būti itin nemalonios.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Remiantis naujais Jungtinių Tautų mokslininkų atliktais tyrimais, populiariausios pasaulyje kriptovaliutos bitkoino kasyba gali turėti didelį poveikį aplinkai – klimatui, vandeniui ir žemei.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„PayPal“ teigė, kad jos naudotojai JAV galės pervesti naująjį skaitmeninį žetoną tarp savo platformos ir suderinamų išorinių piniginių. Jie taip pat galės juo be papildomų išlaidų atlikti mokėjimus tarp asmenų ir atsiskaityti už prekes bei paslaugas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Juodųjų mainų“ tinklas, vykdęs kriptovaliutų sandorius tarp Rusijos ir Ukrainos, buvo likviduotas, areštuota beveik 60 mln. grivinų (1 470 791 eurų).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prasidėjus 2023 m. „Bitcoin“ kaina siekė 16 605,10 JAV dolerių, tačiau 2022 m. pradžioje kaina buvo net 47 tūkst. dolerių. Nuo šių metų pradžios „Bitcoin“ kaina nuolatos kyla, išskyrus kelis nedidelius nuosmukius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prieš kelerius metus kriptovaliutų populiarumo banga pasinaudojusiam ir net 40 mln. dolerių surinkusiam blokų grandinės (angl. blockchain) startuoliui „WePower“ teismo sprendimu bus iškelta bankroto byla. Per 24 valandas vieno žetono kaina nukrito 92 proc., o per keletą metų jis tapo beverčiu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lietuvoje visi moksleiviai nuo 16 metų ir studentai naudojasi internetu, 99,7 proc. iš jų tą daro kasdien, rodo Valstybinės duomenų agentūros skaičiavimai. Populiariausios jaunimo veiklos yra skambučiai internete, socialiniai tinklai, vaizdo medžiagos žiūrėjimas, bendravimas susirašinėjimo programėlėmis. Specialistų teigimu, skaitmeninėje erdvėje praleidžiant vis daugiau laiko svarbu žinoti, kaip tą daryti saugiai, todėl sostinės moksleivius pradėta mokyti informacinių technologijų (IT) kalbos.