Bedarbystės tendencijos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų šalis turi rimtų problemų darbo rinkoje, sako verslo atstovai. Kol vieni tikina, kad Lietuvos darbo rinka netrukus gali panirti į vieną didžiausių duobių nuo Nepriklausomybės pradžios dėl netrukus į pensiją išeisiančių darbuotojų skaičiaus, kiti, kalbėdami apie jaunimą, sako, kad Lietuva iš talentų šalies tampa atsipalaidavusių hedonistų šalimi, o tai pastebi ir užsienio investuotojai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ateis diena, kai robotai visus šiandien mūsų dirbamus darbus galės nuveikti už mus. Bet ką tuo metu veiktų žmonės? Į šį klausimą leidiniui cnrs.fr atsakė ekonomistas Gilles Saint-Paulas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Beveik prieš pusę dešimtmečio Oksfordo universiteto mokslininkai Carlas Benedictas Frey’us ir Michaelas O. Osbourne’as paskelbė tyrimą „Ateities darbo rinka: kiek ir kurios specialybės jautrios kompiuterizacijai?“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Daugelis esame susitaikę su mintimi, kad gyventi be darbo neįmanoma. Jis ne tik leidžia apmokėti sąskaitas, tačiau ir suteikia kasdienybei prasmę, struktūrą ir svarbą. Nekenčiamas darba
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ateis laikas, kai mašinos galės atlikti daugumą užduočių, kurias dabar vykdo žmonės. Tuomet iš tiesų turėtų tapti įmanomas pasaulis be darbo. Jei ne tik turtingieji galėtų laisvai naudotis robotais, galinga technologija išlaisvintų žmones nuo būtinybės dalyvauti rinkoje, kad turėtų ką valgyti, rašo Ryanas Aventas naujienų svetainėje „Guardian“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prasidėjus priėmimui į aukštąsias mokyklas, Lietuvoje ne vienerius metus veikiančios ir į geidžiamiausių darbdavių sąrašus patenkančios užsienio bendrovės pasakė, kokia specialybė šiandien yra paklausiausia.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Rusijos socialinių reikalų ir darbo ministerija svarsto, ar tikslinga būtų apmokestinti niekur oficialiai nedirbančius ekonomiškai aktyvaus amžiaus ir darbingus šalies gyventojus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ekonomistas Rokas Grajauskas siūlo liautis švaistyti pinigus: daugybė aukštąjį išsilavinimą įgijusių žmonių dirba darbus, kuriems tokio išsilavinimo nereikia. Su šia idėja niekaip negali sutikti švietimo ekspertė Virginija Būdienė. Jos teigimu, jei neturėsime daug žmonių su aukštuoju išsilavinimu, mūsų laukia pigios darbo jėgos ekonomikos ateitis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Baltarusijos prezidentas Aliaksandras Lukašenka griebiasi sovietinių metodų, bandydamas pakelti vis labiau smunkantį šalies ūkį. Nuo šiol piniginių baudų sulauks darbo neturintys baltarusiai. Tokiu būdu bus siekiama ištraukti iš šešėlio mokesčių nemokančius ir tikrąsias pajamas slepiančius šalies gyventojus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Skolkovo verslo mokykla ir Strateginių iniciatyvų agentūra sudarė sąrašą „mirštančių“ profesijų, kurių nebereikės jau per artimiausius šešerius metus. Pagrindinė to priežastis – technologijų plėtra ir automatizacija.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nedarbas Lietuvoje pasiekė 12 proc. ribą ir daugiau gali nebemažėti, taip mano specialistai. Šiuo metu Lietuvoje yra apie 200 tūkst. bedarbių. Pasak nekilnojamo turto plėtros kompanijos „Hanner” vadovo Arvydo Avulio, šios problemos sprendimas būtų efektyvesnis, jei valstybė nesišvaistytų pažadais didinti minimalų atlyginimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vyriausybė trečiadienį posėdyje patvirtino ilgalaikę 2014-2020 metų užimtumo didinimo programą, kurios įgyvendinimui prireiks apie 1,1 mlrd. litų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kažkada Ispanija buvo traukos centras daugeliui Rytų Europos valstybių: šiltas klimatas, geras uždarbis. Nors klimatas neatvėso, tačiau su uždarbiu ir apskritai, darbu, šioje šalyje nieko gero nebevyksta.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lietuva turi bene daugiausiai aukštųjų mokyklų studentų visoje ES. Šis skaičius atspindi ir klaidingą nuostatą, kad tik baigęs universitetą žmogus yra šio to vertas. Kartu tai – ir užburtas ratas, kuriame sukasi tūkstančiai jaunų bedarbių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jaunimo nedarbas Europoje – didžiulis, todėl valstybės narės turi nedelsdamos imtis veiksmų. Vienas iš prioritetų – užtikrinti sklandų jaunuolių perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką. Europos Komisijos užsakymu atliktų dviejų gamybinės ir mokomosios praktikos visose ES valstybėse narėse tyrimų duomenimis, praktikos programos turėtų geriau atitikti darbo rinkos reikalavimus, geriau derėti su įmonių reikmėmis, būti kokybiškesnės ir teikti daugiau perspe...