Specialybių populiarumas, perspektyvos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nors prognozuojama, kad dėl dirbtinio intelekto (DI) galimybių kai kurių profesijų poreikis mažės, tai negresia elektronikos inžinieriaus specialybei. Priešingai – DI plėtra ir kiti šiuo metu vykstantys pokyčiai, tokie kaip gamybos ir kasdienio gyvenimo skaitmenizacija, dar labiau didina šios profesijos poreikį. Tai gera žinia tiems, kurie pasirinko ar renkasi šią studijų kryptį, tačiau didelis iššūkis verslui ir aukštojo mokslo įstaigoms, vis dar sukančioms galvas, kaip spręsti inžinierių trūkumo problemą. Ekspertai sutaria – būtini švietimo sistemos pokyčiai: reikia didinti tiksliųjų mokslų patrauklumą ir kokybę. Ypač svarbus vaidmuo tenka ir mokytojams, kurių entuziazmo ir kūrybiškumo dėka moksleiviai susidomi elektronikos inžinerija.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Artėjant baigiamiesiems egzaminams, moksleiviai, kurie dar nėra išsirinkę profesijos, neretai tokį sprendimą priima paskubomis. Galutiniam mokinio pasirinkimui didelę įtaką daro tėvai arba draugai, tačiau darbo rinkos atstovai pataria aklai nepasikliauti vien tik jais – šiuo periodu vertėtų išklausyti ir mokytojus ar karjeros specialistus, galinčius ne tik padėti rasti profesinį kelią, bet ir supažindinti su paklausiausiomis profesijomis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Keturių šalių universitetai sujungia savo pajėgas ir pristato naują magistrantūros studijų programą, kuri rengs informatikus – kibernetinio saugumo ir kibernetinės žvalgybos ekspertus. Vilniaus universiteto Matematikos ir informatikos fakultetas (VU MIF) kartu su partneriais suteiks studentams unikalią galimybę įgyti šių itin perspektyvių sričių aukštąjį išsilavinimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lietuvai trūksta talentų, galinčių kurti aukštą pridėtinę vertę ir prisidėti prie ekonomikos konkurencingumo stiprinimo – dar iki 2025 m. tik informacinių ir ryšių technologijų (IRT) srityje veikiančios įmonės pasiruošusios įdarbinti mažiausiai 7,6 tūkst. specialistų, atskleidė daugiau nei 120-ies IRT sektoriaus darbdavių tyrimas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žaliosios darbo vietos yra ir priemonė tvariam vystymuisi pasiekti, ir politikos, skirtos perėjimui prie ekologijos, žiedinės ekonomikos, rezultatas. Jos taip pat skatina labai reikalingus ekonominius pokyčius tam, kad būtų galima spręsti klimato kaitos keliamus uždavinius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiandienės rinkos sąlygomis jau nebereikia kartoti, jog IT specialistų trūkumas yra rimta problema. Nepaisant to, šis sektorius išsiskiria savo dinamiškumu, o vakar dienos poreikiai nebūtinai atspindi modernias darbo rinkos tendencijas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lietuvoje toliau augant technologijų sektoriui, darbdaviai susiduria su iššūkiu rasti įvairaus lygmens darbuotojų. Vis dėlto, vilties teikia tai, kad jaunuolių, besirenkančių technologijų krypties studijas, daugėja – vien įstojusiųjų į inžinerijos ir technologijos mokslų kryptis studentų skaičius šiemet išaugo daugiau nei penktadaliu. Pasak ekspertų, tam, kad rinkoje įvyktų pokytis, iniciatyvos turi imtis ir darbdaviai, suteikdami daugiau galimybių besimokantiems ar ką tik studijas baigusiems jauniesiems specialistams.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų šalis turi rimtų problemų darbo rinkoje, sako verslo atstovai. Kol vieni tikina, kad Lietuvos darbo rinka netrukus gali panirti į vieną didžiausių duobių nuo Nepriklausomybės pradžios dėl netrukus į pensiją išeisiančių darbuotojų skaičiaus, kiti, kalbėdami apie jaunimą, sako, kad Lietuva iš talentų šalies tampa atsipalaidavusių hedonistų šalimi, o tai pastebi ir užsienio investuotojai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Informacijos ir ryšių technologijų (IRT) specialistų procentas Lietuvoje yra vienas mažiausių Europos Sąjungoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Hibridinį darbo modelį, kuomet dalį darbo savaitės darbuotojai dirba biure, dalį nuotoliniu būdu, taiko vis daugiau įmonių visame pasaulyje. Lankstaus darbo grafiko organizavimo srityje IT sektorius užima lyderio pozicijas ir, panašu, kad prie iki-pandeminio darbo modelio jau niekuomet nebegrįš. Personalo valdymo specialistai pastebi, kad šie pokyčiai Lietuvos IT darbo rinkai turi ir teigiamų, ir neigiamų pasekmių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pastaruoju metu apie didžiųjų duomenų analizę, tyrimus, apdorojimą ir jų panaudojimą rašyta ir kalbėta įvairiose erdvėse tikrai labai daug. Tačiau vargiai kiekvienas iš mūsų įsivaizduojame, kad virtualioje erdvėje ar įmonių elektroninių duomenų talpyklose sukaupti duomenų kiekiai išties milžiniški.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dirbtinis intelektas (DI) – nebe naujiena šių dienų „išmaniajam“ žmogui. Siurbliai robotai, savarankiškai važiuojantys automobiliai, šaškėmis žaidžiantys kompiuteriai – tai tik keli DI pavyzdžiai, kuriuos sutinkame kasdienybėje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„LinkedIn“ korporacija metų pradžioje paskelbė jau trečiąją paklausiausių profesijų Jungtinėse Amerikos Valstijose (JAV) ataskaitą. Remiantis šio socialinio tinklo pastarųjų penkerių metų duomenimis, buvo sudarytas darbų TOP 15. Pirmoje vietoje be konkurencijos įsitaisė dirbtinio intelekto specialistai, keliomis pozicijomis žemiau – duomenų mokslininkai ir duomenų inžinieriai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiuolaikinis pasaulis jau garsiai konstatuoja faktą – dirbtinis intelektas (DI) sparčiai transformuoja verslą ir ekonominius procesus. Vykstantys pokyčiai neišvengiamai keičia ir darbų prigimtį, ir pačią darbo vietos koncepciją. Dar didesnių transformacijų galime tikėtis jau visai netolimoje ateityje, todėl, sakyčiau, net ir klausimą formuluokime teisingai. Nepradėkime sakinio: „Ar dirbtinis intelektas pakeis darbo rinką?“. Veikiau klauskime: „Kaip DI pakeis mūsų kasdienybę, darbo pobūdį ir darbo funkcijas?“.