Lietuvos tarpukario kariuomenė
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prieš kelerius mėnesius viename internetiniame žinių portale buvo išspausdintas straipsnis apie ketinimą Vilniuje statyti paminklą pirmajam Lietuvos prezidentui Antanui Smetonai. Sudomino ne tiek pats straipsnis, kiek vienas iš jam pateiktų komentarų. Prieš paminklą nusiteikęs komentatorius savo poziciją pagrindė argumentu, kad A.Smetona buvo „ne tik valstybės perversmo organizatorius, bet ir slėpė nuo visuomenės, kad tas perversmas neapsiėjo be aukų“. Tai jis esą perskaitęs vienoje knygoje apie Lietuvos prezidentus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nors kada įvyko pirmas naujai gimstančios Lietuvos karo aviacijos skrydis žinoma, jis turi savotiškų istorinių niuansų. Įdomu ir tai, kad įguloje buvo ne tik lietuviai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sovietų Sąjungai 1940 m. okupavus Lietuvą mūsų kariuomenė buvo priversta įsilieti į Raudonąją Armiją. Sutikę tarnauti, turėjo pamiršti priesaiką Lietuvai ir duoti naują priesaiką Raudonajai Armijai - būtent ši akimirka ir matoma nuotraukoje. Nenorintys tarnauti okupantui karininkai vėliau buvo represuoti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gruodžio 17-ąją sukako 90 metų nuo pirmojo ir vienintelio nepriklausomos Lietuvos istorijoje perversmo. Jo metu buvo nuverstas teisėtai išrinktas prezidentas Kazys Grinius ir Lietuvoje įvestas autoritarinis režimas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Latvių istoriko, istorijos mokslų daktaro, Latvijos universiteto Istorijos ir filosofijos fakulteto profesoriaus tyrinėjimų sritis – Latvijos diplomatijos, kariuomenės, tautinių bendruomenių istorija. Be kitų publikacijų, Erikas Jekabsonas (g. 1965 m.) yra išleidęs knygas „Poļi Latvijā“ („Lenkai Latvijoje“, Rīga, 1996,), „Lietuvieši Latvijā“ („Lietuviai Latvijoje“, Rīga, 2003).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nors priimta manyti, kad iki 1926 m. Lietuvoje karinių perversmų nebuvo, tačiau tai klaidinga nuomonė. Pirmas karinis perversmas įvyko nepraėjus ir metams po nepriklausomybės paskelbimo. Tai susiję su nekompetentinga (galima net pavadinti išdavikišką) A. Voldemaro veikla kai jis buvo ministru pirmininku ir krašto apsaugos ministru.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Leidykla „Versus aureus“ išleido Seimo nario istoriko Arvydo Anušausko knygą „Lietuvos žvalgyba 1918–1940 metais“ / Arvydas Anušauskas. – Vilnius : Versus aureus, 2014. – 368 p. : iliustr., portr. Bibliogr.: p. 343–365. – Asmenvardžių r-klė: p. – 330–343.) Prieš 95 metus metus susikūrusi Lietuvos žvalgyba pergyveno labai įdomų ir sudėtingą laikotarpį. Lietuvos žvalgybos istorija pasižymėjo labai intensyviomis dvikovomis su kaimyninių valstybių slaptosiomis tarnybomis. Knyga padės daugiau pažinti XX a. žvalgybos istoriją, padės suvokti ir objektyviai įvertinti Lietuvos slaptųjų tarnybų vaidmenį užtikrinant nacionalinį saugumą. Pateikiame ištrauką iš A.Anušausko knygos „POLITINIO SEKIMO TIKSLAS – PAŽINTI NUOTAIKAS (1927–1933)“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vienas seniausių Lietuvoje – Vytauto Didžiojo karo muziejus – šiemet mini 90-metį. 1921 metų vasario 16-ąją iškilmingai atidarytas muziejus išgyveno įvairių etapų, tačiau per pastaruosius 20 nepriklausomybės metų sugebėjo susigrąžinti ne tik Vytauto Didžiojo vardą, bet ir atsinaujinti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiemet sukanka 70 metų, kai Sovietų Sąjunga okupavo Lietuvą. 1940 metų birželio 15 d. Į Lietuvos Respublikos sieną plūstelėjo Raudonosios armijos daliniai. Kaipgi klostėsi įvykiai tą lemtingąją 1940 vasarą?
|
||