Matematinės sekos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tam, kad būtų galima lengviau naviguoti Mėnulio paviršiumi ir sklandžiau vykdyti jo tyrimus, reikia pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS), kuri veiktų Mėnulyje – o 800 metų senumo matematinė gudrybė gali padėti, rašo „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Matematika yra mokslų motina, viena svarbiausių žmonijos civilizacijos kultūros dalių. Naujos matematinės idėjos padeda gilinti suvokimą apie pasaulį ir tobulėti įveikiant gamtos, buities ir visuomenės keliamus iššūkius. Be matematikos iki šiol gyventume olose kaip pirmykščiai žmonės. Šiame straipsnyje pateikiamos kelios matematinės idėjos, leidusios žmonijai žengti platų žingsnį pirmyn ir šių dienų matematikos pasaulyje užimančios itin reikšmingą vietą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Matematikai mėgsta mįsles ir uždavinius, kuriuos išspręsti pavyksta ne iš karto. Vienas tokių – sveiko skaičiaus išreiškimas trijų sveikų skaičių kubų suma.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tikriausiai ne vienas yra girdėjęs mitą, kad popieriaus lapo neįmanoma perlenkti daugiau nei 8 kartus. Iš tikrųjų turint pakankamai didelį popieriaus lapą – ir užtektinai energijos – jį galima perlenkti tiek kartų, kiek tik norite.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Viename tarptautiniame matematikų kongrese Kembridže žymus vokiečių matematikas Edmundas Landau paskelbė keturių svarbiausių matematikos problemų, susijusių su pirminiais skaičiais, sąrašą. Jis laikė šias problemas neišsprendžiamas to laiko matematikams. Ir net dabar, po daugiau nei 100 metų, nė viena iš Landau sąrašo problemų nėra išspręsta iki galo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prieš daugiau nei 100 metų tarptautiniame matematikų kongrese Kembridže žymus vokiečių matematikas Edmundas Landau paskelbė keturių svarbiausių matematikos problemų, susijusių su pirminiais skaičiais sąrašą. Visos jos – formuluojamos labai paprastai, joms suprasti pakanka elementarių aritmetikos žinių, tačiau net dabar nė viena jų nėra išspręsta iki galo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Du matematikai buvo šokiruoti, lygiai taip pat kaip ir jų kolegos. Visų jų didžiausio nustebimo priežastis – aptiktas pirminių skaičių modelis, rašo „Independent.co.uk“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žinoma, tai yra ilgiausias iš visų mokslui kol kas žinomų pirminių skaičių. Koks jis?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
2, 3, 5, 7, 11, 13, 17, 19... – pirminiai skaičiai, t. y. tokie skaičiai, kurie dalijasi tik iš savęs ir iš vieneto.
Daugeliui tai paprasčiausi skaičiai, tačiau matematikai apie jų savybes, atskleistas ir kol kas neįmintas paslaptis galėtų pasakoti ištisas valandas.
Daugeliui tai paprasčiausi skaičiai, tačiau matematikai apie jų savybes, atskleistas ir kol kas neįmintas paslaptis galėtų pasakoti ištisas valandas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiam neįtikėtinam dalykui ypatingų matematikos žinių neprireiks. Pabandykite įsivaizduoti, kokį skaičių gautume, jei iš eilės sudėtume visus normalius skaičius: 1+2+3+4+5+… ir t.t. iki begalybės. Kam bus lygi suma? Ne, ne begalybei. Ir ne kokiam nors neįsivaizduojamai dideliam skaičiui. Tas skaičius bus netikėtai mažas ir su minuso ženklu. -1/12. Tiek nedaug? Ir dar su minuso ženklu???
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Matematikui pavyko nustatyti didžiausią pirminį skaičių, kurį sudaro 17425170 skaitmenys. Naujasis pirminis skaičius pagerino ankstesnį rekordą, pasiektą 2008 metais. Tuometinis rekordininkas susidėjo iš 12978189 skaitmenų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar dar pamenate iš matematikos pamokų, kas yra Fibonačio skaičiai? Priminsime: kiekvienas šios sekos skaičius lygus dviejų prieš jį einančių skaičių sumai. Taigi, ką tai turi bendro su kankorėžiu?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kas sakė, kad popieriaus neįmanoma perlenkti daugiau nei 8 kartus? Kodėl gi. Nors (neoficialus) pasaulio rekordas – 13 kartų perlenkta popieriaus juosta (jos ilgis – 1,2 km), teoriškai popierių būtų galima perlenkinėti tiek kartų, kiek užsigeidi. Jei tik turi pakankamai energijos. Tiesa, yra vienas nemenkas BET. Lankstinį perlenkus 103-iąjį kartą, jos ilgis būtų... Ne. Apie ilgį šįkart geriau nekalbėkime. Pakaks lankstinio STORIO. Pasirodo, toks lankstinys tiesiog... netilptų visatoje. Nes jo storis siektų 93 mlrd. šviesmečių. Bet apie viską – nuo pirmo perlenkimo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Matematinė Fibonacci (liet. Fibonači) seka pavadinta žymaus 13-ojo amžiaus Italų matematiko vardu. Joje kiekvienas trečiasis skaičius yra prieš tai einančių dviejų skaičių suma. Šis žiedas - menininkės Holmes Craft bandymas įkūnyti seką puošniame žiede, kurio rutuliukai išdėstyti pagal pirmuosius keturis Fibonacci skaičius.
|
||