LED
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
OLED, kitaip dar vadinama organinių šviesos diodų pavadinimu, yra pati pažangiausia šiuo metu egzistuojanti displėjų technologija, pasižyminti neprilygstama atkuriamo vaizdo kokybe. Kuo ji pranašesnė palyginti su kitomis, seniau egzistuojančiomis šiuolaikinėmis alternatyvomis?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Televizoriaus ekranas ant sienos apmušalų ar užuolaidų, dvipusis monitorius, ypatingos raiškos vaizdai – organinių šviesos diodų (OLED) lankstumas ir plotas atveria ypatingas jų pritaikymo galimybes. Kuriant juos, priešingai nei neorganinių medžiagų pagrindu veikiančias LED technologijas, nenaudojami sunkieji metalai, o jų skleidžiama šviesa yra „draugiškesnė“ mūsų akims. Deja, egzistuoja viena problema – trumpesnė organinių šviesos diodų gyvavimo trukmė.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Perovskitas – tai kalcio titanatas, mineralas, 1839 metais atrastas Uralo kalnuose ir pavadintas rusų minerologo Levo Perovskio vardu. Visai neseniai perovskitas tapo moksline sensacija, ir jam jau žadama ateitis, ne prastesnė nei grafenui. Pasirodė, kad iš šio mineralo ir jo junginių galima nebrangiai pagaminti efektyvius saulės elementus ir puslaidininkius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vašingtono universiteto, Masačusetso technologijos instituto (JAV) ir Vienos technikos universiteto (Austrija) mokslininkų grupė pranešė pagaminusi patį ploniausią šviesos diodą (LED): jis tėra vos 3 atomų storio.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Galbūt kai kas pasakytų: kaip negalima iš naujo išrasti dviračio, taip negalima dar kartą išrasti ir lemputės. Ar tikrai? Trys Toronto universiteto absolventai papurtytų galvą: jie teigia išradę naujo tipo lemputę, kurią pavadino „NanoLight“. Ji esą suvartoja tik 12 W elektros energijos, o šviesos duoda tiek, kiek ir kaitrinė 100 W lemputė.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
XXI amžiuje kuriami ne tik nauji kompiuteriai ir kitokie daugiafunkciniai elektronikos įrenginiai: išradėjai ir dizaineriai gali net visiškai tarpusavyje nederančius elementus paversti stulbinančiu meno kūriniu. Pavyzdys - Pietų Korėjos „HongIk“ universiteto studentų sukurta „Lovely Rita“ suknelė.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiandien išmanioji tekstilė gali kontroliuoti sveikatos būvį, perspėti esant pavojui, matuoti kūno skysčių cheminį lygį ir atlikti daug panašių funkcijų. Šiuos procesus atlieka elektroninė tekstilė (e-tekstilė), kuri yra išskirtinė išmaniosios tekstilės dalis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Apie „nematomumo apsiaustus“ žinučių žiniasklaidoje pastaruoju metu pasirodo vis dažniau. Tačiau į tokį įvilkti natūralaus dydžio automobilį kol kas dar nėra pavykę niekam. Pasitelkę optinės maskuotės technologijas, ekologišką automobilį „Mercedes Benz F-Cell“ paversti nematomu sugebėjo automobilį pristatinėjusi „Mercedes" rinkodaros komanda.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tapetų laukia… šviesi ateitis. Tokia yra bendrovės „Philips“ vizija. Ji kartu su partneriais iš „Kvadrat Soft Cells“ kuria šviečiančios tekstilės panelių koncepciją. Akustinius panelius su juose montuojamais reguliuojamais LED šviesos diodais bus galima tiesiog kabinti ant sienų ir, pagal poreikį bei nuotaiką, lengvai keisti iliuminacinę patalpos atmosferą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šviesos diodai (dar vadinami kietojo kūno šviesos šaltiniais, šviestukais ir LED) – vienas spalvingiausių technologijos progreso indikatorių. Dar neseniai buvę retenybe, pastaraisiais dešimtmečiais kieto kūno šviesos šaltiniai lėtai, bet užtikrintai plečia savo arealą, nuo mobiliųjų telefonų ekranų ir šviesoforų žygiuodami kaitrinių lempučių teritorijos link. Taigi, kaip šviestukai veikia ir iš kur jie atsirado?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šviesos diodai (angl. light-emitting diodes, LED) išsikovoja vis svarbesnę vietą energiją taupančių apšvietimo gaminių rinkoje. Tyrėjai iš Šiaurės Karolinos valstybinio universiteto (JAV) visai neseniai sukūrė technologiją, sumažinančią galio nitrido (GaN) plėvelėse aptinkamų defektų skaičių. Naujasis metodas padidina šviesos diodų efektyvumą, nes GaN plėvelės yra labai svarbi jų sudedamoji dalis, leidžianti suformuoti diodo konstrukciją, spinduliuojančią š...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kembridžo Universiteto mokslininkai sukūrė pigų šviesos diodą (LED), kuris sukuria stiprų šviesos srautą ir tuo pačiu naudoja nedaug energijos. Jie turėtų kainuoti apie 7 litus, o tarnavimo laikas sieks 60 metų. Nepaisant mažų matmenų, energetiškai jie yra 12 kartų efektyvesni nei kaitrinės lempos ir tris kartus efektyvesni nei fluorescencinės lempos.
|
||