Atomo sandara
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai, dirbantys CERN laboratorijoje bei atliekantys eksperimentus su Didžiuoju dalelių greitintuvu, paskelbė, jog jiems pavyko atrasti visiškai naują dalelę, pavadintą pentakvarku.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Daužydami protonus, kad žvilgtelėtume, kas jų viduje, galime sužinoti, iš kur materija gauna masę, kodėl esame mes – ir gal net kaip pasig
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naudodami tą patį masyvų akceleratorių, kuris įrodė nepagaunamojo Higso bozono egzistavimą, CERN fizikai atrado dvi naujas „sunkiasvores“ subatomines daleles.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Praėjusio amžiaus pradžioje žmonija galutinai perprato atomų branduolių sandarą ir atvėrė duris į atominį amžių. Deja, žmoguje esantis kūrėjas pasidavė griovimo aistrai ir šį atradimą pirmiausiai pavertė mirtį sėjančiu ginklu bei sukėlė globalią paranoją, trukusią pusę amžiaus – Šaltąjį karą. Ir tik vėliau atsigręžėme į branduolinės energijos teikiamą naudą – šiandien apie penktadalis visos pagaminamos energijos yra branduolinė. Pažvelkime, kaip mokslas pagaliau padarė tai, apie ką šimtmečius svajojo alchemikai ir kas iš to gavosi.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dangų nutvieskus smarkiems žaibams, neretai gamtos reiškinių pasekmes pajuntame ir mes – dingsta elektra, sutrinka internetas, nutrūksta radijo ryšys ar gatvėse sutrinka šviesoforai. Meteorologai sako, kad šią vasarą audringų gamtos reiškinių gali būti gausu. Dėl ko kyla žaibas, kodėl žaibuojant kartais sutrinka techninė įranga ir kaip nuo sutrikimų jų apsisaugoti?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Materija sudaryta iš elementariųjų dalelių, kurios neturi vidinės struktūros, t.y. negali būti skaldomos, arba mokslui dar nežinoma, ar jas galima skaldyti į dar mažesnes. Apie mažiausias daleles, sudarančias medžiagas, buvo imta kalbėti dar senovės graikijoje. Filosofas Demokritas tvirtino, jog visa medžiaga susideda iš smulkių dalelių - atomų, besiskiriančių savo forma ir dydžiu, kurių nebeįmanoma dar labiau suskaidyti. Tiesą sakant graikų kalboje žodis atomas reiškia nedalus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Rutulys, aplink kurį simetriškomis orbitomis skraido kiti, mažesni rutuliai – su tokiu atomu susipažinome mokykloje, tokį jį įsivaizduojame iki šiol. Ir tai nestebina: juk šiame modelyje naudojamos atomo savybės (neigiamo krūvio dalelės, jų išsidėstymas) eksperimentiniais duomenimis buvo patvirtintos jau prieš 100 metų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<p style="font-style:italic">
Fizikoje pribrendo būtinybė sukurti naują egzotiškų barioninių dalelių klasifikavimo sistemą. Tarptautinė aukštos energijos fizikos tyrėjų komanda tvirtina,
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai vienbalsiai šaukia: dabartinė dalelių fizikos teorija yra neišbaigta. Tačiau iki šiol bet kokie bandymai išplėsti ją, atverti naujus žinių klodus, baigdavosi nusivylimu. O visai neseniai pats jautriausias bandymas, kuriuo bandyta nustatyti elektrono formą – savybę, kuri galėtų atskleisti ką nors naujo apie „fundamentalesnę fiziką“ - neparodė nieko netikėto. Šis atradimas tapo priežastimi į šiukšlių dėžę išmesti ne vieną idėją, galėjusią išplėsti dabartines teorijas, taip pat – ir kai kurias populiarios supersimetrijos teorijos idėjas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai tvirtina, kad jiems pavyko susintetinti saujelę atomų nepagaunamo cheminio elemento Nr. 115 iš mįslingo periodinės cheminių elementų lentelės regiono. Tyrėjai puoselėja viltį, kad tokių supersunkių, gamtoje natūraliai neegzistuojančių elementų sintetinimas padės jiems atrasti teorinę „stabilumo salą“ – dar neatrastą Mendelejevo lentelės sritį, kurioje karaliauja stabilūs supersunkūs elementai, pasižymintys neįsivaizduojamomis charakteristikomis ir panaudojimo galimybėmis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vokietijos, Graikijos, Nyderlandų, JAV ir Prancūzijos mokslininkų grupė pranešė sugebėjusi nufotografuoti vandenilio atomą. Šiose nuotraukose, padarytose fotojonizuojančiuoju mikroskopu, matomas vandenilio atomų elektronų debesies tankio pasiskirstymas, visiškai sutampantis su teorinių skaičiavimų rezultatais.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Astatis yra periodinės sistemos elementas, susidarantis natūraliai, tačiau Žemėje jo aptinkama mažiau už bet kurį kitą natūraliai susidarantį cheminį elementą. Mokslininkų vertinimu, Žemėje iš viso yra ne daugiau nei 28,35 gramo (uncija) astačio. Ilgą laiką šios cheminės retenybės fundamentalūs ypatumai mokslininkams nebuvo žinomi, tačiau CERN laboratorijos tyrėjams Šveicarijoje pagaliau pavyko praskleisti ir šios paslapties šydą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Delavaro (JAV) bei Elektronikos ir technologijos mokslų (Kinija) universitetų mokslininkai eksperimentiškai patvirtino egzistuojant visiškai naują elektronų sukuriamą magnetinį lauką, kuris prieš tai buvo numatytas tik teoriškai, tačiau nepatvirtintas empiriniais tyrimais, praneša Phys.org.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kvantinių skaičiavimų realizacija žmonijai leis pasiekti tokį darbo stočių produktyvumo lygį, kuris nesisapnuoja net superkompiuterių gamintojams. Fizikos ir elektronikos profesorius Weimin Chen kvantinių sistemų spartą lygina su mintimis: šiuolaikiniai kompiuteriai sugeba „galvoti“ tik apie vieną užduotį, tuo tarpu kvantinės sistemos galės spręsti kelias užduotis vienu metu. Tai susiję su tuo, jog tradiciniai kompiuteriai dirba su dvejomis bitų reikšmėmis – „0“ arba „1“, tuo tarpu kvantinė architektūra manipuliuoja kubitais, kurie šiame diapazone siūlo daugybę reikšmių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Oukridžo nacionalinės laboratorijos (Oak Ridge National Laboratory, JAV) mokslininkams pavyko tiesiogiai stebėti silicio atomų, išdėstytų vieno atomo storio anglies lakšte - medžiagoje, vadinamoje grafenu - judėjimą.