Atomo sandara
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Trečiadienį, t. y. kovo 13 d. CERN'o fizikai pareiškė apsisprendę dėl neseniai atrastosios dalelės: ji tikrai yra ilgai ieškotasis Higgso bozonas. Šis atradimas turėtų padėti suprasti fundamentaliuosius mūsų visatos sandaros ypatumus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kiek protonų gali sutilpti ant smeigtuko galvutės? Atsakymas toli gražu nėra toks paprastas, kaip galima pamanyti. Be to, tai gali pateikti naujų įžvalgų apie vieną geriausiai patikrintų fizikos teorijų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai jau ilgą laiką svarstė, kokia yra protonų ir neutronų, kuriuos galima suburti į vieną atomo branduolį, skaičiaus riba. Naujasis tyrimas prie atsakymo į šį klausimą priartėjo labiau nei bet kada, mat mokslininkai apskaičiavo bendrą branduolio variantų kiekį, kuris gali egzistuoti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai kurie panaudoto branduolinio kuro elementai išlieka pavojingi tūkstančius metų. Dalelių greitintuvais varomi reaktoriai galėtų sunaikinti radioaktyvias atliekas – ir tuo pačiu gauti energiją. Ar tai reiškia, kad pagaliau išmušė torio valanda?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Didelio intensyvumo lazerio spinduliui sąveikaujant su atomu įvyksta susidūrimas. Tokios sąveikos pasekmė dažniausiai yra vienelektronė jonizacija, kurios metu iš atomo pašalinamas elektronas. Tačiau kartais iš atomo išlekia du elektronai. Įvyksta dviguba jonizacija.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Seniai žinoma, kad mes visi susidedame iš ląstelių, ląstelės iš cheminių junginių molekulių. Molekulės – iš atomų. Atomai didžiąja dalimi susideda iš nieko (tuštuma tarp elektronų ir branduolio).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kokio dydžio yra atomai? Kas yra jų viduje? Tikėtina, jog kai kurie atsakymai į šiuos klausimus gali nustebinti ir tuos žmones, kurie manė, jog jau juos žino.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkų grupė, vadovaujama profesoriaus Dr. Wilfried Nortershäuser, pirmoji sugebėjo išmatuoti krūvio pasiskirstymą egzotinio izotopo berilio-12 branduolyje. Gauti rezultatai parodė, kad taip vadinamas branduolio krūvio spindulys padidėja palyginus su berilio-11 izotopu, nors medžiagos pasiskirstymo spindulys branduolyje buvo žymiai mažesnis. Šie stebėjimai prieštarauja branduolio fizikoje paplitusiam sluoksniniam modeliui, pagal kurį branduolio krūvio spindulys taip pat...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Iki 1mm „išpūsto“ kalio atomo viduje fizikai suprojektavo tikslų Saulės sistemos fragmentą. Tokio triuko tyrėjai ėmėsi, siekdami pademonstruoti intriguojančias kvantinės ir klasikinės fizikos sąsajas, kurias XX a. pradžioje numatė dar Nilsas Boras (Niels Bohr).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Požiūris, jog egzistuoja daugybė visatų, inicijuoja aktyvias kosmologų teorines diskusijas, tačiau stokoja įrodymų – apčiuopti juos ir pateikti būtų labai sudėtinga. Tiesa, mokslininkų grupė, prieš kelerius metus pademonstravusi, kaip medžiaga gali keliauti tarp mūsų visatos ir kitų visatų, manosi sugebėsią fiksuoti šį reiškinį tiesiogiai. Tam jiems prireiks pažangiausių technologijų. Viskas, ko jiems reikia, yra neutronų talpykla (angl. – „neutron bottle...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai iš Bristolio universiteto stebėjo vieno seniausių empirinių fizikos dėsnių pažeidimą. Atliktas eksperimentas su purpurine bronza, kuri yra metalas su unikaliomis vienmatėmis elektroninėmis savybėmis. Gauti rezultatai parodė, kad Vydemano-Franco (Wiedemann-Franz) dėsnis nebegalioja. Darbas atspausdintas „Nature” žurnale.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Didelė tarptautinė mokslininkų komanda ėmėsi nagrinėti neįprastus neutronais prisotintus cirkonio atomų branduolius, kurių formų įvairumas lemia paties atomo stabilumą. „Branduolio pavidalas atspindi jo kvantinės būsenos simetriją“, – aiškina komandos narys Hirojošis Sakurajus (Hiroyoshi Sakurai) iš RIKEN Nišinos greitintuvų mokslo centro (Japonija). Gauti rezultatai padeda suprasti, kiek neutronų reikia, kad branduoliai būtų stabiliausi.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Neutronai yra dalelės, kartu su protonais slypinčios atomų branduoliuose, tačiau manoma, jog jie egzistuoja ne tik Žemėje, bet ir gerokai už mūsų gimtosios planetos ribų – po Visatos tolius išsimėčiusiose neutroninėse žvaigždėse, kurios ženklina žvaigždės evoliucijos pabaigą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kol kas buvo žinomos dvi skirtingos kietųjų kūnų rūšys: viena susidaro iš skysčio, kuomet šis paveikiamas dideliu slėgiu, o kita gimsta, kai skystį veikiantis slėgis yra sumažinamas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Grafenas, vieno atomo storio anglies lakštelis, teoretikams ramybės nedavė dar gerokai prieš jį sukuriant laboratorijose. Nors teorija numato neįtikėtinas šios medžiagos savybes, patikrinti jas eksperimentiškai – darbas ne iš lengvųjų. Visai neseniai tyrėjai iš JAV Energijos departamento Lorenco Berklio nacionalinės laboratorijos žengė svarbų žingsnį, patvirtinantį grafeno unikalumą.