Atomo sandara
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Imperatoriškojo Londono koledžo (Jungtinė Karalystė) mokslininkai skelbiasi atlikę kol kas pačius tiksliausius elektrono formos matavimus. Gauti rezultatai, publikuoti prestižiniame žurnale „Nature“, rodo, jog elektronas yra beveik ideali sfera.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai iš atomo struktūros išskirtą protoną „įkalbėjo“ pademonstruoti savo magnetinius sugebėjimus – savybes, kurios atvertų platesnes galimybes tyrinėjant antimedžiagos ypatumus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kvantinės mechanikos metodai dabar gali būti naudojami gravitacijos tyrimams. Gravitacijos matavimo metodas buvo pasiūlytas Vienos technologijos universitete (Vienna University of Technology). Jis įgalina atlikti fundamentinių fizikos teorijų bandymus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Daugiamilijardinės vertės kompiuterių pramonės perspektyvos labai priklauso nuo sugebėjimo priversti elektros srovę tekėti medžiaga efektyviai. Vis dėlto bet kokiame elektroniniame įtaise, pavyzdžiui, kad ir kompiuterio tranzistoriuje, atomų buvimas neišvengiamai apsunkina elektronų tarpusavio sąveikos nagrinėjimą. Naudodami savo sukurtą sistemą, RIKEN Pažangiųjų mokslų instituto (Japonija) tyrėjai kartu su kolegomis iš Konstanco universiteto (Vokietija), pabaigė pir...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai 1996 metais biofizikas Luka Turinas (Luca Turin) pirmasis iškėlė mintį, jog kvantinė mechanika gali padėti suprasti, kaip mes užuodžiame įvairius aromatus, ši idėja mokslininkų bendruomenės buvo sutikta nevienareikšmiškai. Per pastaruosius 15 metų pasirodė darbų, ir palaikančių L. Turino hipotezę, ir kritikuojančių ją. Tačiau visai neseniai šis tyrėjas, dabar dirbantis Masačiusetso technologijos institute (JAV) ir Flemingo biomedicinos mokslų centre (Graikija)...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nūdienos gamtos moksluose žinomi keturi medžiagų būviai arba agregatinės būsenos – kieta, skysta, dujinė ir plazminė. Tačiau tyrinėdami įkaitintas superlaidžias medžiagas mokslininkai galbūt atrado naują – penktąją – medžiagos agregatinę būseną, kuri yra nei kieta, nei skysta, nei dujinė, nei plazminė. Pasirodo, prieš medžiagai įgyjant superlaidumo savybes, elektronai joje netikėtai išsidėlioja iki šiol nežinota, tačiau labai aiškia ir tvarkinga strukt...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Fizikų naujai sukurta antimedžiagos forma yra sunkiausias ir sudėtingiausias iki šiol regėtas antidalykas. Reliatyvistiniame sunkiųjų jonų priešpriešinių srautų greitintuve (angl. Relativistic Heavy Ion Collider, RHIC) Niujorke sukurti antihelio branduoliai, kurių kiekviename yra du antiprotonai ir antineutronai, rašo NewScientist.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Surištųjų protonų ir neutronų tyrimas, atliktas Energijos departamento Tomo Džefersono nacionalinėje greitintuvų laboratorijoje (JAV), pirmąkart mokslininkams leido išgauti informaciją apie vidinę laisvųjų neutronų sandarą nederinant teorinio modelio su eksperimentinėmis priemonėmis. Gauti rezultatai aprašyti vasario 4 d. žurnalo „Physical Review Letters“ numeryje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Fizikai iš Jungtinio kvantinio instituto (Joint Quantum Institute) bendradarbiaudami su Nacionaliniu standartų ir technologijų institutu bei Maryland-College Park universitetu pirmą kartą pademonstravo svarbų kvantinį efektą, žinomą sukinio orbitos sąveikos pavadinimu, ultrašaltų dujų atomuose. Jų atradimas atveria naujas galimybes tiriant bei stengiantis geriau suprasti fundamentinius fizikos dėsnius bei naujus kelius kuriant kvantinius kompiuterius, naujos kartos spintroniko...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tokie elektroniniai įtaisai kaip išmanieji telefonai, kompiuteriai ar MP3 grotuvai tapo neatsiejama kasdienio gyvenimo dalimi, o vartotojai jau seniausiai įprato kiekvienąkart sulaukti naujų, patobulintų modelių pristatymo. Tačiau norint, kad vieną gražią dieną ši tendencija nenutrūktų, būtina ieškoti naujų technologijų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dviejuose naujuose eksperimentiniuose įrenginiuose ketinama atkurti galingiausius kosmose vykstančius sprogimus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Moderniųjų technologijų plėtojimas labai priklauso nuo to, kaip gerai mes sugebame suprasti pernašos reiškinius. Elektroninių prietaisų ir kompiuterių veikimas iš esmės yra pagrįstas galimybe sukelti ir valdyti elektronų sroves.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sparčiai vėstantis neutroninės žvaigždės branduolys pateikia pirmuosius tiesioginius įrodymus, kad tokios žvaigždės gali sukurti supertakią neutronų medžiagą. Šios medžiagos būsenos Žemės laboratorijose sukurti neįmanoma, rašo NewScientist.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Mokslininkams pavyko „apmulkinti“ vandenilio atomus taip, kad šie saviškiu palaikė helio atomą!“ Tai – ne trumpas anekdotas iš chemikų tinklaraščio, o gana alchemiška nūdienos chemijos mokslo realybė. Pasirodo, „užmaskuotas“ helio atomas chemiškai elgiasi taip, tarsi tai būtų įprastas vandenilio atomas, nors už tokį yra sunkesnis net 4 sykius. Tokia helio maskuotė provokuoja „skyrybas“ vandenilio molekulėse.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
NIST (Nacionalinio standartų instituto) mokslininkai sugebėjo užsukti plokščią elektronų bangos frontą ir sukurti spiralinę srovę, panaudodami plonas plėveles, turinčias 5 mikronų diametro plyšelius. Nanodydžio plyšeliai sumaišo elektronų bangos frontus taip, kad susidaro spiralinės formos. Šis metodas sukuria keletą elektronų pluoštelių, lekiančių skirtingomis kryptimis. Kiekvienas pluoštelis sudarytas iš elektronų, besisukančių apie pluoštelio centrą.