Atomo sandara
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Oksfordo universiteto (Jungtinė Karalystė) mokslininkai džiūgauja žengę reikšmingą žingsnį ultrasparčių kvantinių kompiuterių sukūrimo link, mat jiems pirmąkart pavyko sukelti 10 milijardų bitų kvantinį susietumą silicyje. Ne paslaptis, jog kvantinis susietumas yra laikomas pagrindine kvantinių kompiuterių recepto sudedamąja dalimi, užtikrinančia jų pranašumą prieš įprastines mašinas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Elektrono sukinį galima įsivaizduoti kaip kompaso rodyklę, rodančią arba šiaurės, arba pietų kryptimi. Dar galima sakyti, jog elektronai yra orientuoti į viršų arba į apačią. Kai kurių elektronų sukiniai užpildytame sluoksnyje būna nukreipti viena, tarkim, viršaus kryptimi, – toks jų išsidėstymas panaikina lygiai to paties skaičiaus žemyn orientuotų elektronų kuriamą elektromagnetinį poveikį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prancūzų tyrėjas Gastonas Plantė į fizikos istoriją įsirašė dar 1859 metais išradęs švino rūgšties bateriją – ir beveik 50 metų aplenkęs Albertą Einšteiną, sukūrusį specialiąją reliatyvumo teoriją. Kas sieja šiuos iš pažiūros nesusijusius fizikus? Visai neseniai skandinavų mokslininkai išsiaiškino, jog švino rūgšties baterijos, paprastai automobiliuose vadinamos akumuliatoriais, smarkiai priklauso nuo reliatyvistinių reiškinių. Jeigu tiksliau, pavyko ap...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Japonijos tyrėjai atskleidė, kodėl stroncio iridžio oksidas Sr2IrO4, iki tol laikytas kuo tikriausiu laidininku, iš tikrųjų yra izoliatorius. Manoma, kad įdomios šio pereinamojo metalo oksido elektrinės savybės gali padėti pamatus naujoviškų elektroninių prietaisų arba superlaidininkų sukūrimui.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Svarbių postūmių pavyko pasiekti CERN branduolinių tyrimų laboratorijoje vykdomuose antimaterijos tyrimuose, skelbiama CERN pranešime spaudai. Vieno eksperimento metu panaudojus naują dalelių detektorių CUSP, mokslininkams pavyko sugauti ir gana ilgą laiką išsaugoti nemažą kiekį skriejančių antivandenilio atomų. Eksperimento rezultatai publikuojami žurnale Physical Review Letters.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nuo šių metų vasaros Europos branduolinių tyrimų centro (CERN) Didžiajame hadronų priešpriešinių srautų greitintuve (LHC) fiksuojamas kol kas nepaaiškintas reiškinys – greitintuvo žiedu leidžiamame dalelių pluošte dingsta dalis protonų, o tuo metu įvyksta išskiriamos energijos šuolis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kodėl kai kurios medžiagos gerai tinka saulės elementams arba šviesos diodams, dar vadinamais LED (light emitting diodes) gaminti, o kitos - ne?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai paskelbė eksperimentų rezultatus, kurie rodo, kad pagrindinė regimosios Visatos susėdamoji dalis, protonas, gali būti mažesnis nei manyta.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vokietijos Makso Borno netiesinės optikos instituto mokslininko Marko Vrakingo (Marc Vrakking) vadovaujama tarptautinė mokslininkų grupė sugebėjo "įžiūrėti" vandenilio molekulėje vykstantį elektronų judėjimą. Šiam eksperimentui fizikai panaudojo atosekundžių (10e–18 sekundės) trukmės lazerio impulsus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Harvardo universiteto fizikai sugalvojo neįprastą anglies nanovamzdelių pritaikymo būdą. Jie pastebėjo, jog stipriai įkrautas nanovamzdelis priverčia atšaldytus atomus suktis spirale dideliu pagreičiu, kol juos galiausiai suskaido į joną ir elektroną.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Rusijos Dubna miesto fizikai teigia susintetinę 117-ąjį Mendelejevo periodinės lentelės elementą. Gauti vos 6 anksčiau planetoje niekada neegzistavusios medžiagos atomai. Naujasis elementas yra itin nestabilus - jo branduolių skilimo pusamžis matuojamas šimtatūkstantosiomis sekundės dalimis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jeigu eksperimentas patvirtins fizikų iškeltą teoriją, tai gali padėti tyrinėtojams geriau suprasti protonų, kurie kartu su neutronais sudaro atomo branduolį, savybes. Tai būtų labai svarbus žingsnis fizikos mokslui - kol kas protono struktūra yra nežinoma.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Neutrinų – beveik su materija nesąveikaujančių itin skvarbių elementariųjų dalelių – pluoštai ateityje gali būti naudojami ryšiui su pasaulio vandenynuose patruliuojančiais atominiais povandeniniais laivais palaikyti, teigia fizikai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ukrainos Charkovo fizikos ir technologijų instituto fizikams pirmą kartą pavyko nufotografuoti atomo struktūrą elektronų lygmenyje. Nuotraukose matomas palyginti detalus pavienio anglies atomo elektronų formuojamas debesis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jau kelios savaitės interneto platybėse klaidžioja intriguojantys pranešimai apie tai, jog JAV dalelių greitintuve aptikta „kažkas, netelpančio į fizikos dėsnius“. Kadangi jau atsirado ir patikimos informacijos apie įvykį, bandysime kartu su skaitytojais paieškoti „tiesos grūdo“.