Galaktikų tipai
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vis gerėjantys dirbtinio intelekto algoritmai leidžia automatizuoti įvairias užduotis, kurios dar prieš keletą metų buvo patikimos žmonėms. Viena iš jų – galaktikų formų klasifikavimas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Aktyvi galaktika yra galaktika, kurios centre esančią supermasyvią juodąją skylę sparčiai maitina dujos, o jų išskiriama energija sukuria ryškų spinduliuotės šaltinį, vadinamą aktyviu branduoliu. Galaktikos aktyvumas turi didelį poveikį jos evoliucijai, tad astronomai seniai stengiasi suprasti, kodėl vienos galaktikos yra aktyvios, o kitos – ne.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Supermasyvios juodosios skylės, randamos galaktikų centruose, yra bent kelias dešimtis tūkstančių kartų masyvesnės už Saulę. Bet tokios yra tik pačios mažiausios iš jų; reguliariai randamos juodosios skylės, už mūsų žvaigždę masyvesnės milijardą kartų ir daugiau.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prieš beveik trejus metus buvo paskelbta daugybės spiralinių galaktikų sukimosi kreivių analizė, neva paneigianti tamsiosios materijos egzistavimą ir patvirtinanti alternatyvių gravitacijos teorijų, tokių kaip MOND (Modifikuotoji niutoninė dinamika), prognozes.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dauguma diskinių galaktikų turi spiralines vijas – dujų ir žvaigždžių sutankėjimus. Vijos sukasi kartu su galaktika, tačiau negali būti visą laiką sudarytos iš tų pačių žvaigždžių. Žvaigždžių judėjimo greičiai mažėja, tolstant nuo galaktikos centro, tuo tarpu spiralinės vijos galai juda sparčiau, nei centrinės dalys. Prieš pusšimtį metų buvo pasiūlyta hipotezė, kad spiralinės vijos yra medžiagos sutankėjimai, tarsi bangos sklindantys galaktikose. Jų judėjimas šiek tiek primena transporto kamščius: pavienės žvaigždės sulėtėja, patekusios į viją-kamštį, ir pagreitėja ją palikusios. Pati vija išlieka ganėtinai stabili milijardus metų. Modelis gerai paaiškina stebimas vijų savybes, bet kol kas neturėjome tvirtų įrodymų, kad jis yra teisingas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Galaktikos yra didžiausi objektai visatoje. Laimei, jos būna tik kelių rūšių, dėl ko jas lengviau atskirti ir aprašyti. Beveik visos galaktikos yra elipsės ar spiralės formos. Retai, bet pasitaiko ir kitų formų galaktikų, o viena jų išsiskiria itin stipriai, nes daugiau tokių nėra.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Visata yra tokia didelė, kad joje galima rasti įvairiausių keistenybių ir dar neatrastų dalykų. Tarp tokių yra ir galaktikos, kurios kartais nustebina.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naudodamas NASA WISE (Wide-field Infrared Survey Explorer) atvaizdus, Dr. Denilso Camargo iš Colégio Militar de Porto Alegre, Brazilijoje, Paukščių Tako galaktiniame pūpsnyje atrado penkis nauju
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pagal dabartinę mūsų Galaktikos, Paukščių Tako, formavimosi istoriją, jos žvaigždinis halas – žvaigždžių spiečių ir pavienių žvaigždžių daugmaž sferinis telkinys, supantis diską – susidarė per daugybę milijardų metų, Paukščių Takui vieną po kitos prisijungiant mažytes palydovines galaktikas. Tačiau nauji Gaia teleskopo surinkti duomenys atskleidžia radikaliai kitokį vaizdą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Astronomai atrado naują galaktiką, plytinčią už 359 milijonų šviesmečių nuo Žemės – jos žiedo formos struktūra dar nebuvo iki šiol niekada pastebėta, rašoma svetainėje sciencealert.com
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Italų mokslininkai aptiko labai neįprastas nedidelių spiralinių galaktikų savybes. Atradimas neatitinka Standartinio fizikos modelio postulatų.</em>
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Jei nerimaujate, kokios tikslios (ar netikslios) jūsų vonios svarstyklės, pamąstykite apie astrofizikę Gwendolyn Eadie. Jos užsiėmimas – ar, tiksliau, tyrimų sritis – išsiaiškinti vis
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
NASA mokslininkai suteikia galimybę pasinerti į kelionę po Messier 106 (taip pat dar vadinamą NGC 4258) spiralinę galaktiką, kurios viduryje „įsisukusi“ juodoji skylė griauna kosmologijos standartus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naudojant naujausių technologijų galimybes, astronomai padarė dar niekad nematytus netoliese esančios žvaigždžių pliūpsnio galaktikos M82 vaizdus. Žvaigždžių pliūpsnio galaktikos - tai vietos, kuriose susiformuoja daugiausiai žvaigždžių. Šie nauji duomenys rodo tankių dujų srautų sklidimą galaktikos disku, kuris sutampa su žvaigždžių formavimosi vietomis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jeigu jums teko žaisti klasikinį 1970 metų žaidimą „Space invaders“ („Kosminis įsibrovėlis“) ar vieną iš daugelio jo perdirbinių, tikriausiai „Hubble“ kosminio teleskopo užfiksuotoje tolimos galaktikos nuotraukoje atpažinsite to žaidimo piktadarį, rašo "Space.com".