Keliai ir jų priežiūra
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Būtent – ne tiltas, o kelias. Lyno kelias. Tokiu nuo šiol gali didžiuotis Armėnija. Šios kalnų valstybės pietinėje dalyje neseniai buvo atidarytas ilgiausias pasaulyje kabantis kelias per Vorotano upę. Keltuvo trasos ilgis – 5,7 kilometro. Kabantis kelias jungia autostradą, prasidedančią sostinėje Jerevane, su IX a. pastatytu vienu seniausių ir įstabiausių Armėnijos architektūrinių paminklų - Tatevo vienuolynu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
JAV įmonė „Solar Roadways“ ieško rėmėjų neįprastai idėjai – tiesti automobilių kelius, sudarytus iš saulės elementų. Jų tikslas ambicingas - sukurti tvirtą kelio dangą, kurioje būtų integruoti saulės elementai, tiekiantys energiją į elektros tinklus, o ateityje ir elektromobiliams.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Susisiekimo ministrui Eligijui Masiuliui iškėlus darbo veiklos ir kaštų optimizavimo uždavinį visus Lietuvos kelius prižiūrinčioms įmonėms, Klaipėdos regione buvo prisiminta anksčiau naudota, o vėliau sustabdyta praktika – stipriai dulkančių žvyrkelių priežiūrai naudoti didelio druskingumo vandenį. Tokiu vandeniu palaistyti žvyrkeliai vasarą nebetrukdo gyventojams, pavargusiems nuo dulkių kamuolių, nes druskos „suriša“ dulkes, rašo „Vakarų ekspresas“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lietuvos geologijos tarnyba parengė „Kelių barstymo druskos poveikio požeminiam vandeniui apžvalgą”, joje įvertinta kelių barstymo druskos įtaka gruntinio vandens kokybei. Vertinimui buvo panaudoti ūkio subjektų monitoringo duomenys.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jeigu įlėkėte į duobę, kurios negalėjote pastebėti ir išvengti, nerimauti tikrai neverta. Jūsų patirtus nuostolius privalo atlyginti draudimo bendrovė, vietos savivaldybė arba kelininkai, rašo Autobild portalas ir iš karto dėsto pagrindinius patarimus, ką tuomet reiktų daryti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Izraelio mokslininkai sukūrė technologiją, galinčią paversti „žalia“ elektra milijonus megavatų kasdien iššvaistomos mechaninės energijos. Jeigu ji būtų įdiegta Lietuvoje, Vilniaus – Kauno automagistralė taptų kelis šimtus megavatvalandžių per parą „iš nieko“ gaminančia elektros jėgaine.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiais laikais kaip niekada populiarios atsinaujinačios energetikos idėjos. Ypač viliojanti praktiškai amžina Saulės energija. Tačiau Saulės jėgainės užima didžiulį plotą - nesenai rašėme apie didžiausią pasaulyje Saulės jėgainę Ispanijoje, kurios plotas - net 36 ha. Tad dalis valstybių gali tiesiog neišsitekti su tokiomis elektrinėmis. Tačiau neseniai amerikiečių elektros inžinierius - išradėjas pasiūlė originalią idėją, kaip tokią problemą išspręsti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Štai taip atrodo kelias į Jakutiją (Rusijos Federacija) po ilgų liūčių periodo. Jis tampa nepravažiuojamas ne tik džipams (nekalbant apie lengvasias), bet ir sunkiasvoriams sunkvežimiams, pripratusiems prie Rusijos kelių. Aišku viską galima suversti gamtos stichijoms, bet kažkodėl Europos keliai į šitokį "š" nevirsta. Liūčių periodu Jakutija ir kitos centrinės Rusijos dalys atkertamos nuo likusio pasaulio savaitėmis. Galimas lieka tik oro transportas. Todėl šiais per...