Kosmoso tyrimai ir naujos technologijos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiandieninės raketos yra varomos specialiu kuru, dažnai gaminamu iš naftos produktų. Daugelis energiją teikiančių reakcijų atmosferoje palieka įvairių teršalų, tarp jų – ir anglies dvideginio. Taigi egzistuoja ne viena iniciatyva, kuria bandoma sumažinti anglies turinčių junginių naudojimą kosmoso pramonėje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Europos kosmoso agentūra (ESA) pasitvirtino didžiausią per 25 metus biudžetą. Ispanijos Sevilijos mieste vykusios konferencijos metu 22 ESA priklausančios valstybės narės sutarė dėl 14,4 mlrd. eurų biudžeto artėjantiems 5 metams, praneša portalas DW.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nuo pat kosminių skrydžių eros pradžios prieš daugiau nei 60 metų visos komunikacijos su kosminiais aparatais vykdomos radijo bangomis. Pradžioje tai buvo gera ir užtektina technologija, bet dabar duomenų perdavimo sparta tampa per maža.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Gaia“, „Kepler“, „PLATO“, „TESS“, „JWST“ – tai keli brangiausių ir įspūdingiausių pasaulio kosminių observatorijų misijų pavadinimai. Vien Europos kosminės agentūros observatorija „Gaia“ stebi daugiau nei milijardą mūsų galaktikos žvaigždžių. Kaip prie šių tyrimų prisideda Lietuvos astronomai?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gyvenimas juda į priekį nesustodamas, kosminiai atradimai ir išradimai – taip pat. 2018 metais būta visko: naujų skrydžių ir teleskopų, naujų atradimų iš senų duomenų, senų teorijų patvirtinimo ir paneigimo, ir dar daug ko.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Su kuo jums asocijuojasi žodis "astronomas"? Spėju, kad daugeliui mintyse iškyla prie teleskopo prilipusio mokslininko vaizdinys. Pasižiūrėjęs į kažką danguje, astronomas užsirašo duomenis sąsiuvinyje ar planšetėje, ir stebi toliau. Po ilgos stebėjimų nakties išsimiega, o tada gali užsiimti duomenų analize. Kitą naktį procesas kartojasi.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>NASA sukūrė autonominę tolimojo kosmoso navigacijos sistemą, kaip orientyrus naudojančią neutroninių žvaigždžių žybsnius.</em>
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em><em>Budweiser</em> kitą savaitę į orbitą siunčia miežių sėklas. Tai – tik pradžia bandymo virti alų ne tik Žemėje</em>
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Rusija ir Jungtinės Valstijos susitarė bendradarbiauti dėl NASA vadovaujamo projekto statyti pirmąją kosminę stotį Mėnulio orbitoje; šį projektą norima išplėtoti iki tolimojo kosmoso tyrimų ir žmonių siuntimo į Marsą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Roscosmos“ vadovas Igoris Komarovas jau kitą savaitę turėtų paskelbti apie bendradarbiavimą su NASA, siekiant sukurti labai svarbią naują kosminę stotį. Ji nepakeist Tarptautinės Kosminės Stoties, nes suksis Mėnulio orbitoje. NASA šiame projekte bendradarbiauja su ne viena pasaulio kosmoso agentūra, nes tikslai labai dideli.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>
Argi ne keista, kodėl taip domimasi Marsu, kai tuo tarpu Venera, galima sakyti, planeta dvynė, yra <a href="http://www.universetoday.com/14447/what-is-the-closest-planet-to-earth/" target="_bl
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
2020-aisiais metais į Marsą turėtų išskristi zondas Mars 2020, kurio tikslas – nustatyti, ar Marse kada nors buvo gyvybės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lietuvos kosmoso entuziastai ir grupė verslo valstybės bei valstybinių įstaigų atstovų svarsto ambicingą projektą – į Mėnulį nusiųsti palydovą ir išauginti lietuviško augalo sėklą. Anot naujojo Mokslo, inovacijų ir technologijų agentūros (MITA) vadovo Kęstučio Šetkaus, toks projektas išgarsintų Lietuvą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Iki šiol apie ugnį ir jos plitimą mikrogravitacijos sąlygomis žinoma tik tiek, kiek pavyko išpešti iš eksperimentų su žvakės liepsnele.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ilgus šimtmečius Saturnas buvo apgaubtas daugybe paslapčių. Vis tik panašu, jog tobulėjančios technologijos ir nauji tyrimo metodai šias paslaptis mokslininkams po truputį leidžia išgvildenti.