Kosmoso tyrimai ir naujos technologijos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kosmoso turizmu užsiimanti ir palydovų kėlimo į orbitą paslaugas planuojanti „Virgin Galactic“ padės ir lietuvių komandai, šiuo metu dirbančiai ties pirmuoju palydovo projektu. Taip sakė šios kompanijos įkūrėjas milijardierius seras Richardas Bransonas susitikime su lietuviško palydovo „LitSat-1“ kūrėjais.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Europos kosmoso agentūra (ESA) aktyviai dirba stengdamasi įgyvendinti stambaus masto misiją Jupiterio palydovams tirti. Kaip žinia, Jupiteris – penktoji pagal nuotolį nuo Saulės planeta ir yra iš tikrųjų milžiniško dydžio dujų rutulys. Šiuo metu žinomi 67 apie jį besisukantys skirtingos masės ir dydžio palydovai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
JAV Nacionalinė aeronautikos ir kosmoso administracija (NASA) raportavo apie sėkmingą kartu su Europos kosmoso agentūra ESA vykdyto projekto realizaciją. Pastarojo projekto esmė – išbandyti interneto protokolą, kurio dėka būtų galima palaikyti ryšį tarp Žemės ir kosmoso.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Hubble“ kosminis teleskopas mokslo labui darbuojasi jau daugiau nei dvidešimt metų. Jį turėtų pakeisti kosminis teleskopas „James Webb“, kuris pagal daugelį parametrų bus geresnis ir tobulesnis už savo pirmtaką. Nors jo pasirodymas kosmose planuojamas tik 2018 m., tačiau mokslininkai žvelgia dar toliau ir dirba prie dar vėlesnės pamainos, kuri kol kas žinoma kaip ATLAST.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Bet kokia Marso bazė pirmiausia pareikalaus statybinių medžiagų. Tiesa, iš Žemės čia nieko neatsiųsi. Nebent kažką visai lengvo, pavyzdžiui, pripučiamas konstrukcijas, kaip kažkada svajojo NASA, turėdama omenyje Mėnulio kolonizaciją. Tačiau Marse šis sprendimas turėtų rimtą kliūtį – didesnę nei Mėnulyje gravitaciją ir smėlio audras. Tad kaip spręsti šią problemą?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasaulinį klimato atšilimą gali ir būtų galima stabdyti gigantiškais kosminiais veidrodžiais, informuoja „Newscientist.com“. Tiesa, kaina už tokią priemonę – taip pat gigantiška: sausros abiejuose Amerikos žemynuose ir Eurazijos šiaurėje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vakuuminės lempos, kažkada buvusios pagrindiniu elementu radijo aparatuose, televizoriuose, siųstuvuose, radaruose ir kituose elektros prietaisuose, atrodė, tapo istorija jau prieš kelis dešimtmečius, ir išliko gal tik ypač aukštos klasės garso atkūrimo aparatūroje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vokietijos mokslininkai kuria kosminiams laivams skirtą navigacijos sistemą, leisiančią nustatyti jų buvimo vietą mūsų galaktikoje kelių kilometrų tikslumu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lietuvoje vis dar mėgstama pasišaipyti iš „to Kosmoso“ ir jame „matyti“ tik raketų startus, tuo pačiu nematant, kad seniai kasdienybėje naudojamės kosmoso technologijomis. Šiandien nebeliko sričių kuriose jų nebūtų. Pažiūrėkime kur ir kaip mes jas naudojame, beje, neinvestavę nė cento joms sukurti.