Žvaigždžių sprogimai
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nagojos universiteto (Japonija) mokslininkas Fusa Mijakė (Fusa Miyake) tyrinėjo dviejų maždaug 1,2 tūkst, metų senumo kedrų kamienų rieves ir atrado 774-775 m. po Kristaus gimimo įvykusio gigantiško kosminio sprogimo pėdsakų. Rašytiniuose žmonijos istorijos šaltiniuose apie tokį sprogimą danguje neužsimenama – išskyrus vieną lakonišką XIII a. anglų metraštininko pastabą, informuoja „Newscientist.com“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žvaigždės sprogimo būta tokio galingo, jog šviesulio gelmės išsivertė į kosminę erdvę ir sprogimo išorėje atsidūrė giliausi žuvusios žvaigždės sluoksniai. Tokią išvadą padarė astronomai, iš naujo įvertinę jaunos ir sąlyginai netolimos supernovos liekanas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai pirmąsyk astrofizikos istorijoje ėmėsi sudėtingos užduoties – sumodeliuoti sprogimą supernovos, iš kurios liekanų visatos platybėse, kaip manoma, susiformavo gimtasis mūsų kampelis – Saulės sistema. Apie tai, kaip jiems sekėsi, informuoja Masačiusetso technologijų instituto (MIT) portalas „technologyreview.com“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tos bombos – specifinio tipo baltosios nykštukės, jau pasiruošusios sprogti supernovomis, tačiau sprogimo momentą nukėlusios į netolimą ateitį. Harvardo-Smitsono astrofizikos centro mokslininkai mano, jog jiems pavyko rasti atsakymą į mįsles, kurias užminė kai kurie keisti Ia supernovų tipo sprogimai, įvykstantys tuomet, kai destabilizuojasi senos, kompaktiškos žvaigždės – baltosios nykštukės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Artimiausiomis dienomis naktiniame Lietuvos danguje bus galima pamatyti ne dažnai pasitaikantį reiškinį – už 21 mln. šviesmečių esančią supernovą. Anot astronomo Algirdo Kazlausko, sprogstanti žvaigždė bus ryškiausiai matoma rugsėjo 9–12 dienomis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pastarosios dienos – ypatingas metas visiems pasaulio astronomams. Mat mokslininkai pastebėjo Ia klasės supernovos sprogimą tepraėjus vos kelioms valandoms nuo pačio įvykio pradžios. O ir pati supernova kaip niekada yra arti Žemės – nuo mūsų nutolusi per 21 milijoną šviesmečių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nuo Saulės sistemos nutolusios maždaug per 3000 šviesmečių viena aplink kitą sukasi dvi senos žvaigždės. Šis jų suartėjimas ilgainiui pasibaigs tragiškai joms abiems, po jų susidūrimo danguje įsižiebs supernova.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
1054-ųjų metų Kinijos (ir kai kurių kitų kraštų) metraščiai mini naują žvaigždę, suspindusią danguje. Ji buvo tokia ryški, kad nustelbė visų kitų žvaigždžių šviesą, ir netgi dieną švietė danguje, kone kaip antra Saulė. Panašių įrašų galima aptikti ir kitų senovės civilizacijų paliktose relikvijose, taip pat dvi tokios pasirodė Renesanso laikais: pirmoji 1572-aisiais, o antroji – 1604-aisiais metais. Pirmoji iš šių dviejų kurį laiką buvo netgi ryšk...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vienų ryškiausių ir mažiausiai pažįstamų objektų neaprėpiamose Visatos platybėse – supernovų – gretos per pastaruosius keletą metų pasipildė naujos klasės atstovėmis. Kaip jos susiformuoja, kol kas dar aiškinamasi. Tačiau kerintis jų grožis lengvina jų buveinių – gimtųjų galaktikų – stebėjimo sąlygas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkus glumina faktas, kad, nepaisant ilgų paieškų metų, iki šiol nepavyko patvirtinti, jog gyvybė egzistuoja ir už mūsų planetos ribų. Kai kurie astronomai teigia, kad atsakymas gali glūdėti naikinančioje sprogstančių žvaigždžių jėgoje ir tvirtina, kad nežemiška gyvybė galėjo tiesiog būti nušluota.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Fizikiniai dydžiai, skirti matuoti mus supantį kasdienį pasaulį, yra akivaizdžiai per menki perteikti neaprėpiamą kosmoso didybę. Nepaisant to, fizikiniu dydžiu galima pasiversti ir kurį nors iš kasdienių mūsų tikrovės objektų: pavyzdžiui, planetų sistemos, kurioje mums teko laimė gimti ir gyvuoti, žvaigždę – Saulę. Astronomai Saulę ir jos skleidžiamą 4∙10²⁶ W šviesą pasirinko standartiniu šviesumo etalonu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar bereikia kartotis, jog Visatoje visko yra tiek, kad net neįsivaizduojame. Mokslas kol kas sugeba paaiškinti tik nedidelę dalį Visatos paslapčių. Tačiau ir toje dalelėje apstu gluminančių reiškinių, objektų, dydžių, temperatūrų, formų, greičių ir t.t. Kviečiame susipažinti su keletu kraštutinių Visatos objektų būvių. Jų pateiksime aštuonis. Kodėl aštuonis? Gal dėl to, kad šis skaitmuo labiausiai primena begalybės simbolį – kraštutinių būvių Visatoje,...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dviejuose naujuose eksperimentiniuose įrenginiuose ketinama atkurti galingiausius kosmose vykstančius sprogimus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Astronomai praneša, jog viena iš netolimų (žinoma, vertinant kosminiais masteliais) mūsų sistemos kaimyninių žvaigždžių baiginėja savo kuro atsargas ir bet kada gali įvykti sprogimas - žvaigždės virtimas supernova.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Retai pasitaiko, kad astronomijos mėgėjai atrastų supernovas – sprogusias ir ryškiai sušvitusias žvaigždes. Tačiau 2011-ųjų sausio 2 dieną padarytas UGC 3378 galaktikos rajone esančios 17 ryškio supernovos atradimas dar įspūdingesnis: šią sprogusią žvaigždę atrado 10 metų kanadietė astronomijos mėgėja Kathryn Aurora Gray.