Įdomūs reiškiniai ir mokslinis požiūris į juos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kartais aplinka turi didžiulę įtaką susikaupimui ir darbo našumui. Vieniems geriau sekasi dirbti namuose, o štai kiti privalo iš jų ištrūkti ir našiau savo darbus atlieka kavinėje ar biure. Vis dėlto, šiame straipsnyje kalbėsime apie kiek kitokią aplinkos įtaką žmogaus susikaupimui – patalpos aukščio įtaką.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sudėtis visais laikais buvo lengviausia užduotis matematikos pamokose. Jei pažįsti skaičius, tikriausiai mokėsi juos sudėti mintinai. Tačiau tada ateini į chemijos laboratoriją ir mokytojas turi matyti tavo nustebusį veidą, kai prie 250 pridėjęs 250 gauni 480. Aišku, kalbame apie mililitrus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
1994 metų vasario 19 dieną į vieną ligoninę Kalifornijoje buvo pristatyta Gloria Ramirez. Ji sirgo paskutine gimdos kaklelio vėžio stadija, gydymas teikė mažai vilties - visi žinojo, kad 31-erių metų moteris gyvena paskutines dienas. Tačiau tuomet įvyko šis tas netikėto - Ramirez prižiūrintys gydytojai ėmė prastai jaustis ir net alpti. Ligonės kūnas kažkaip tapo labai nuodingu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žmogus gali gimti su dešiniarankio arba atsitiktiniu genu, LRT RADIJUI sako neuromokslininkė, biochemijos mokslų daktarė Urtė Neniškytė. Anot jos, pirmieji visuomet bus dešiniarankiai, antrieji gali būti kairiarankiai arba dešiniarankiai. Tai priklauso nuo aplinkos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Ouija“ būrimų lentos ne tik įkvėpė ne vieną siaubo knygų ir filmų kūrėją, bet ir įtikino ne vieną paranormalių reiškinių mėgėją, kad iš tiesų egzistuoja dvasių pasaulis. Visgi realybė yra daug nuobodesnė – įspūdis, kad „Ouija“ lenta kalbamės su kito pasaulio būtybėmis kyla dėl žmonių psichologijos, rašoma svetainėje „Big Think“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ne vienas iliuzionistas savo triukų arsenalą papildo kardo rijimu. Ir dauguma žiūrovų tai laiko magija arba tiesiog akių dūmimu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokinys stovi prie lentos ir žiūri į galimai neišsprendžiamą mokytojo sugalvotą matematinę lygtį. Ji atrodo bauginamai neprieinama, tačiau pasistengti reikia. Nejučia vaikas ima kasytis galvą. Kaip ir jūs spręsdami sudoku. Kaip ir rašytojas, užstrigęs prie geresnės sakinio konstrukcijos paieškų. Kodėl žmonės kasosi galvą kai įtemptai galvoja?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nors Lietuvoje vėjo jėgainių daugiausia galima pamatyti tik keliaujant link pajūrio, ar kada nors susimąstėte kodėl jos yra dažomos baltai? Atsakymas tikrai nustebins, nes pasirodo, kad balta spalva ne tik prailgina jų veikimo trukmę, bet yra svarbi dėl dar daugybės kitų priežasčių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Raketos yra siaubingai garsios. Jų varikliai gali skleisti iki 200 decibelų siekiantį griausmą – tai yra 80 dB aukščiau žmogaus skausmo ribos. Jų garso bangos yra pakankamai galingos, kad griautų pastatus, padegtų plaukus ant galvos ir netgi suplėšytų vaivorykštes, rašo livescience.com. Jeigu netikite, tokiomis garso galimybėmis – pasižiūrėkite patys.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Skraidančiais vorais negalėjo atsistebėti net garsusis gamtininkas Charlesas Darwinas, kuris yra pasakęs, kad jo laivas giedrą ir ramią dieną buvo tiesiog pilnas vorų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žmogaus kraujas – visada tik raudonas, o tokią spalvą jam suteikia baltymas hemoglobinas, kuriame gausu raudonos spalvos junginio hemos, kuris atsakingas už deguonies pernešimą kraujotakos sistemoje. Hemoje yra geležies atomų, kurie draugauja su deguonimi: būtent ši molekulė iš mūsų plaučių deguonį išnešioja po visą organizmą, rašo livescience.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nuo 1971 iki 1977metų, Apolono programos mokslininkai, atlikdami eksperimentus Mėnulyje, pastebėjo, kad mūsų palydovo paviršius paslaptingai šyla. Bet 1974 ir naujesni duomenys pradingo, ir kei
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kas nutiktų, jei į didelį indą su vandeniu įmestume 50 kilogramų priekalą? Savaimę aišku, vandens purslai lėktų į visas puses, o priekalas be jokių problemų pasiektų indo dugną. O kas nutiktų jei tą patį padarytume gyvsidabryje? Kaip dar kartą vaizdžiai parodė vienas eksperimentas, priekalas plūduriuotų, bet kodėl?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jei jums reikia ką nors užsirašyti, tai tiesiog išsitraukiate tušinuką, užrašų knygelę ir paliekate nedidelę pastabą. Na, tikriausiai smulkius užrašus dabar dažniau atliekate išmaniuoju telefonu, bet nei viena iš šių priemonių netinka naudojimui po vandeniu. Tai kaip narai ką nors užsirašo? Kam jiems gali būti reikalingi užrašai?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mes žinome, kad alkis priverčia mus prarasti kantrybę. Tačiau ar tiesa, kad moterims tai būdinga labiau, negu vyrams?