Gyvūnų fiziologiniai procesai
.
Bus daug juoko, kai pasakysite draugams ir kolegoms, iš ko pagaminti jūsų naujieji drabužiai (Video)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mada rūpi daugeliui. Jos naujovės – irgi. Tačiau ar kiekvienas išdrįstų dėvėti drabužius, pagamintus iš karvių mėšlo? Jų kūrėja Jalila Essaidi tvirtina, jie yra visiškai higieniški ir neturi jokio mėšlą primenančio kvapo, rašo CNN.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„YouTube“ kanale „Smithsonian Channel“ publikuotas filmas, iliustruojantis, kaip vyksta jūros arkliuko patinėlio gimdymo procesas. Vieno gimdymo metu jūros arkliuko patinėlis gali paleisti į pasaulį iki 2000 palikuonių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Danijos zoologijos sodo darbuotojai sukūrė platformą, pavadintą „Tinder‘iu orangutangams“ siekdami daugiau sužinoti apie šių primatų partnerių pasirinkimo įpročius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jis yra mikroskopinio dydžio, išvaizda primena medūzą ir gali išgyventi ten, kur kiti neišgyventų. Neveltui 2010 metais atrodė, kad teks perrašyti biologijos vadovėlius. Viduržemio jūros dugne – vienoje iš sudėtingiausių aplinkų gyventi Žemėje – viena mokslininkų komanda rado įrodymų, kad čia gyvena gyvas sutvėrimas, galintis išgyventi be deguonies, rašo BBC.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
JAV mokslininkai išsiaiškino ir paskelbė priežastį, kodėl rykliai labai retai serga onkologinėmis ligomis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Beždžionių patinų turimo varpikaulio ilgis – kaip nago. Kalbant apie jūrų vėplius, jis gali siekti net ir 60 centimetrų. Vyrai tokio nebeturi, o mokslininkai teigia išsiaiškinę, kodėl taip nutiko, skelbia „The Guardian“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tokie gyvūnai, kaip aligatoriai, plekšnės ar krokodilai, biologiškai nesensta – jie tiesiog nesiliauja augti. Tačiau kodėl tuomet jie miršta?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Angliškai šis vabzdys, kurio įgėlimo pojūtis prilygsta šūviui iš revolverio, vadinamas "tarantula hawk"(liet. pažodžiui – tarantulinis vanagas). Nors iš tikro jis nėra nei tarantulas, nei vanagas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nors dideli ir maži gyvūnai atrodo labai skirtingai, jie turi daugiau bendra, nei įsivaizduojate.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vapsvinių vabzdžių šeimai priklausančios aksominės skruzdės (lot. - Dasymutilla occidentalis), kurios dar vadinamos karvių žudikėmis, geluonis – vienas skaudžiausių visame vabzdžių pasaulyje. Tai – vieni siaubingiausių mažųjų sutvėrimų, kurio įkandimo nelinkėtumei nė priešui (iliustracijoje - kojos pirštas po šio vabzdžio įgėlimo). Įdomiausia tai, kad neįtikėtinai ilgas ir lankstus jų geluonis yra ne kas kita, o pakitusios genitalijos. Juo sušvirkščiamas nuodas protą temdantį skausmą garantuoja mažiausiai pusvalandžiui. Vienas savanoris panūdo išmėginti šio vabzdžio įgėlimą išbandyti pats – maža to, "skiepo" procedūrą nufilmavo…
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Vandens meškutės ar <a href="www.technologijos.lt/n/mokslas/gamta_ir_biologija/S-49989#tardigrade">lėtūnai</a>, kaip jie vadinami oficialiai, yra, <a href="http://www.sciencealert.com/watch-wat
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Įsivaizduokite, kad esate lapė. Jūs esate alkana, tačiau jūsų maistas yra 1 metro gylyje po sniegu. Maistas yra gyvas, juda, tačiau jis mažytis. Tai – pelė. Taigi kaip per sniego pusnis tapenanti lapė sumedžioja po sniegu pasislėpusią pelę?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dar įstabiau tai, kad mėlynos spalvos egzempliorių iš gelmių ištraukė ne vieną – iš viso į jo tinklus įsigudrino patekti net du tokie nežemiški sutvėrimai. Pamatyti tokį sutvėrimą per savo gyvenimą – mažesni nei loterijoje laimėti aukso puodą. O čia žvejui į tinklus papuolė DU tokie mėlyni mėlyni "aukso puodai".
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dideli, maži, spiraliniai, nutrūkstantys arba idealiai tinkantys vietoj užkandžio... Kas jie? Ponios, ir ponai – peniai! Beje, jei išgirdus žodį "penis" mintyse iškyla žmogiškųjų vyriškos lyties sutvėrimų genitalijos, žinokite, kad žmogaus penis – vienas nuobodesnių gamtos pasaulyje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Moksliniai tyrimai padėjo išsiaiškinti, kodėl gyvatės kartais būna tokios ilgos. Kaip rašo „Independent“, pasirodo, jog gyvatės dėl savo ilgio gali dėkoti vos vienam genui.