Mokslas ir tikėjimas
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Po Č. Darvino knygos „Rūšių kilmė“ mokslas ir religija stojo į priešiškas barikadų puses. Nors karu to nepavadinsi, bet žodžių mūšių pasitaiko gan dažnai. Istorijoje buvo ir yra mokslininkų, kurie įvardydavo tikėjimą Dievu kaip savo atradimų įkvėpimo šaltinį. Taip pat žinomi religijų atstovai ne kartą yra atsiprašę mokslininkų už persekiojimą ir pasisakę, jog mokslas nėra religijos priešas. Šios dvi pusės vis dar lieka priešiškos. Kodėl?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Evoliucijos ir Didžiojo sprogimo teorijos yra teisingos, o Dievas – tai ne „burtininkas su stebuklinga lazdele“, - pareiškė Popiežius Pranciškus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Garsiausias šiais laikais gyvenantis fizikas Stephenas Hawkingas paaiškina, jog mokslas dabar jau gali pateikti įtikinamų mūsų egzistavimo priežasčių, todėl tų priežasčių nereikia ieškoti religijoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslo pasaulis kasdien atneša naujienų apie mus supantį pasaulį: palydovai pasiekia tokius mūsų galaktikos taškus, apie kuriuos anksčiau nebūtume pasvajoję, o genų inžinerijos pritaikymas medicinoje suteikia vilčių, kad ateityje galėsime norimus organus tiesiog išauginti. Kol mokslas žengia atradimų keliu, religija stagnuoja, mano fizikas, Vilniaus universiteto fizinių mokslų profesorius emeritas Jonas Grigas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Senojo Testamento Pradžios knygos 2 skyriaus 7 eilutėje sakoma: „Tuomet Viešpats Dievas padarė žmogų iš žemės dulkių ir įkvėpė jam į šnerves gyvybės alsavimą. Taip žmogus tapo gyva būtybe.“ Regis, su prielaida apie galimą gyvybės atsiradimą Žemėje iš „žemės dulkių“, tiksliau, molio, jau sutiktų ir šiuolaikinis mokslas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vienas žinomiausių pasaulio mokslininkų Stephenas Hawkingas praėjusią savaitę vykusioje paskaitoje dar sykį pakartojo esąs įsitikinęs, kad mūsų visata buvo sukurta be dieviškojo įsikišimo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lapkritį įvyksta daugiausia įvairių krizių – nuo savižudybių iki lėktuvų katastrofų, o tam įtaką daro tamsa ir drėgnas oras, teigia vokiečių mokslininkas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žymiausi Europos mokslininkai, filosofai ir teologai šią savaitę susirinko Ženevoje, kur vyksta debatai dėl Didžiojo sprogimo teorijos ir visatos ištakų. Renginyje ieškoma sutarimo tarp mokslo ir religijos atstovų, rašo BBC.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šių dienų mokslas gali iki smulkiausių molekulių išskaidyti ląstelę, bet vis dar nėra pajėgus įminti Visatos paslapčių. Ar giedrą naktį pakėlę akis į dangų kada nors pagalvojote, kad žmogus tėra dulkė beribėje Visatoje, o dangaus skliaute mirksinčios žvaigždės žadina norą pažinti tai, kas slypi už daugybės šviesmečių?... Tokios kelionės po Visatos platybes Molėtų observatorijos paskaitininko Sauliaus Lovčiko kasdienybė: jis pasitinka ir išlydi tuos, ku...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Galima teigti, kad kelis pastaruosius šimtmečius mokslas pamažu apkarpė tradicinius pagrindus tikėti Dievu. Tai, kas anksčiau atrodė paslaptinga – žmonijos egzistavimas, Žemės, kaip gyvybės teikėjos suvokimas, Visatos veikimas – dabar gali būti paaiškinta biologų, astronomų, fizikų ir kitų mokslo sričių specialistų, rašo lifeslittlemysteries.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Yra sutarimas tarp mokslininkų, – tiek tikinčiųjų, tie netikinčiųjų – kad mokslas ir religija yra, pasak Stepheno Jay'aus Gouldo, „nepersidengiantys mokymai“. 1998 metais JAV Nacionalinė mokslų akademija išleido pranešimą, skelbiantį, kad „Mokslas negali nieko pasakyti apie antgamtiškumą. Dievo egzistavimo ar neegzistavimo klausimu mokslas yra neutralus.“
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pernai popiežius Benediktas XVI pirmą kartą tiesiogiai kalbėjosi su astronautais, esančiais Tarptautinėje kosminėje stotyje. Tai liudija, kad Katalikų bažnyčia keičiasi. Pažvelkime, kokios tos permainos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kiek netikėtas Niutono teologijos rankraščių kolekcijos savininkas – Izraelio nacionalinė biblioteka – paskelbė internete maždaug 7500 lapų Niutono rašytų tekstų, taip pat ir apie jo numatytą apokalipsę, turinčią įvykti 2060 metais.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Iš Lietuvos žiniasklaidos užsieniečiui gali susidaryti įspūdis, kad XXI amžiuje Europos centre gimsta nauja keista civilizacija. Viena vertus, ji naudojasi pažangiausiais XX amžiaus mokslo ir technologijų laimėjimais. Pati plėtoja mokslinius tyrimus ir kuria naujas technologijas. Lietuvos mokslininkai skelbia mokslinius straipsnius geriausiuose pasaulio žurnaluose, skaito pranešimus tarptautinėse konferencijose, dalyvauja Europos Sąjungos ir NATO projektuose, kuria naujas med...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar mokslinius tyrimus galima suderinti su religiniais žmonių įsitikinimais? Klausimas sudėtingas, todėl Lietuvoje ir mokslo, ir Bažnyčios atstovai stengiasi viešai jo neaptarinėti. Ar iš tikrųjų mokslininkai ir dvasininkai yra atsidūrę priešinguose pažinimo poliuose? Berlyno siena griuvo, bet Lietuvoje siena tarp mokslo ir tikėjimo vis dar nepajudinama.