Ichtiologija
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Rytų Kinijos Dziangsu provincijos Taihu ežere pagautas sutvėrimas, išoriškai labai panašus į monstrus iš fantastinio siaubo filmo "Svetimas".
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vakarų Australijos muziejaus mokslo darbuotojas daktaras Geraldas Allenas ir jo kolegos neseniai aprašė naują ryklių rūšį, kuri aptikta rytų Indonezijos vandenyse, praneša portalas sci-news.com. „Vaikštantys“ rykliai (Hemiscyllium halmahera, – lot.) dar vadinami ilgauodegiais kiliminiais rykliais, priklauso Azijinių katryklių šeimai, chordinių žuvų būriui.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Danų ichtiologai rekomenduoja nudizmo išpažinėjams Danijos teritoriniuose vandenyse Adomo kostiumais maudytis atsargiau, nes prie Kopenhagos žvejai sugavo piranijoms giminingą plėšrią žuvį iš Lotynų Amerikos. Tyrėjai perspėja, kad egzotiškos žuvys gali kėsintis į jautriausią nuogalių atributiką – pavyzdžiui, sėklides, informuoja „Livescience.com“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ateityje žmogaus evoliucija gali pasisukti taip, kad jo burnos ertmėje dantų niekada netrūks – vietoj sukirmijusių ar išmuštų išaugs nauji.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Legendinė žuvis, pavadinimu Silkių karalius (Regalecus glesne, lot.), galinti užaugti iki 15-os metrų ilgio ir gyvenanti maždaug 1 – 1,6 kilometro gylyje, pagaliau užfiksuota vaizdo įraše.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Švarių upių ir upelių aukštupiai, oligotrofiniai ežerėliai, šaltavandeniai karjerų vandens telkiniai - tai pagrindinės vietos, kur galime pamatyti nedidelę, iki 10 cm neužaugančią margą žuvelę. Ji mėgsta akmenuotą, žvyruotą dugną, daug deguonies prisotintą ir labai švarų vandenį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Piratinis ešerys (lot. – Aphredoderus sayanus) yra labai keistas sutvėrimas: būsimoji auka šios ne didesnės nei 15 cm ilgio žuvies nesibaimina, nes negali šio plėšrūno pajusti jokiais jutimo organais. Šios mįslės kol kas neperkanda ir mokslininkai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vakar į Gazos miesto pakrantę Viduržemio jūra išplovė šimtus negyvų pelėdinių rajų šeimos žuvų. Didžiulės mobulių pošeimio rajos, kurių kūnais nuklota Gazod pakrantė, išauga iki 5 metrų dydžio, o sveria beveik 80 kg. Vietos turguose kilogramas šios žuvies kainuoja tik keletą litų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nuo seno mūsų senoliai sakydavo, žiema - ramybės metas. Didžioji gyvosios gamtos dalis pasineria į ramybės, sapnų ir poilsio pasaulį. Tačiau likusieji turi išgyventi atšiauriomis gamtos sąlygomis. O ką žiemą veikia mūsų vandenų gyventojos, žuvys?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kaip užsirioglinti į 100 metrų aukščio krioklio viršų? Pasirodo, su tokia užduotimi nesunkiai susidoroja tai įgudusios daryti Havajų salų žuvys – Havajuose gyvenančios sparnapelekės sicijos (Sicyopterus).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiaurės jūrą užplūdo tropiniuose vandenyse gyvenančios gigantiškos žuvys, vadinamos mėnulžuvėmis (angl. – „sunfish“). Gruodį Jungtinės Karalystės krante rastas jau trečias tokioms platumoms nebūdingos žuvies egzempliorius, sveriantis apie 1000 kg (t. y., maždaug vieną toną). Mėnulžuvių į krantą Šiaurės jūra išmetė ne tik Linkolnšyre, bet ir Kento bei Norfolko grafystėse.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Paleontologų randamos fosilijos mokslo pasauliui atskleidžia įvairiausių keistų gyvybės evoliucijos Žemėje istorijų. Viena iš keistesnių – kokiu būdu gyvybei pavyko išropoti iš vandens į sausumą. Nors manoma, kad sausumos gyvūnų galūnės išsivystė iš vis ilgėjusių ir siaurėjusių pelekų, mokslininkai šios evoliucinės dėlionės dar nebaigė ir mėgina išsiaiškinti, ar galūnių susiformavimo negalėjo nulemti kokie nors genetiniai pokyčiai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiauriniame N. Zelandijos kyšulyje, Opapės paplūdimyje rasti dviejų iki tol niekada neregėtų kastuvasnapių dantytųjų banginių – motinos ir jos jauniklio – palaikai, informuoja „Telegraph.co.uk“. Kodėl iki šiol ši rūšis buvo tokia paslaptinga ir neaptinkama, mokslininkai paaiškinti negali ir pripažįsta, kad, sprendžiant iš šio atvejo, vandenynų gelmėse egzistuoja galybė dar neatrastų gyvybės rūšių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žmonės evoliucionavo štai iš šioje iliustracijoje matomo priešistorinio ryklio, kuris okeanų gelmes vagojo prieš 300 mln. metų, skelbia Čikagos universiteto (JAV) mokslininkai. Primityvi žuvis akantodas (Acanthodes bronni) yra bendra visų žandikaulius turinčių stuburinių Žemėje, įskaitant ir mus, Homo sapiens, pramotė.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Maždaug trys ketvirčiai visų tebegyvuojančių žuvų rūšių evoliucijos eigoje turėjo protėvių, gyvenusių gėluose vandenyse. Šis mokslininkų atradimas byloja, kokią svarbią rolę evoliucijoje vaidina gėlo vandens telkiniai – iš esmės galima tvirtinti, jog upės ir ežerai yra naujų rūšių šaltinis ir genofondas.