Oro uostai
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Norėdamas pakilti lėktuvas turi įsibėgėti, kad oro srautas aplink sparnus sukurtų keliamąją galią. Nusileidę lėktuvas jau turi naudotis kitomis gudrybėmis, kad greičiau sustotų. Kodėl šiems tikslams nenaudojami įkalnėse nutiesti takai? Pasaulyje tokių - visai nedaug.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Palangą iš Vilniaus pasiekti galima ne tik automobiliu, autobusu ar traukiniu, bet ir lėktuvu. Tačiau siūlomi skrydžiai kol kas vargu ar sugundys kaina ir pačiu kelionės maršrutu. Jei jau ieškosite pigesnių skrydžių, kelionė gali trukti kone parą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Oro uostas – tai tarsi miestas mieste, su savomis gatvėmis, parduotuvėmis ir gyventojais. Kartu tai – didžiuliai verslai, kuriuose judantys žmonės yra potencialūs klientai. Todėl žmonių srautų valdymas, jų dėmesio kontrolė ir patogumas yra didžiuliai prioritetai. Ar kada susimąstėte, kodėl šiuolaikinių oro uostų langai tokie dideli? O kodėl juose dabar eksponuojami dideli meno dirbiniai ar lėktuvų dalys? O kodėl visi takai tokie vingiuoti?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jei pažvelgtumėte į Jungtinės Karalystės lėktuvnešį Queen Elizabeth pastebėtumėte, kad jo pakilimo tako galas yra riestas į viršų. Panašiai atrodo ir ne vieno kito lėktuvnešio pakilimo takas, įskaitant rusų Admiral Kuznetsov, italų Giuseppe Garibaldi ir kinų Type 001A. Į viršų pakreiptas pakilimo tako galas iš tikrųjų padeda lėktuvams pakilti – pakanka trumpesnio pakilimo tako. Tai kodėl panašus sprendimas neįgyvendinamas oro uostuose?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar esate pastebėję, kad jūsų kelias į lėktuvą visada būna pažymėtas ryškiaspalviais kūgeliais? Kartais jie būna išdėlioti gana tingiai - paliekami dideli tarpai, dažnai vietoj kūgelių atsistoja patys oro uosto darbuotojai pirštu parodantys, kur jums eiti. Arba kur jums neiti - po sparnu eiti negalima. Bet kodėl? Juk dažniausiai varikliai yra išjungti, o ir kelią iki tolimesnių durų taip žymiai sutrumpintumėte.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Siekiant išsigelbėti bet kokie variantai yra svarstomi. Įsivaizduokime lėktuvą, kuris patyrė gedimą ir negali toliau tęsti kelionės. Ar jam pavyktų nusileisti ant greitkelio? Ar tai būtų apskritai svarstoma galimybė?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kasdien per oro uostus pereina tūkstančiai žmonių. Tai – tarsi miestai miestuose, kuriuose verda savotiškas, kiek uždaras gyvenimas. Kasdien gyventojai šiame mieste keičiasi. Vieni čia užsuka trumpam, tarytum į svečius, palydi keliaujančius, nubraukia ašarą ir išskuba į savo gyvenimus. Kitiems oro uostuose tenka praleisti ne vieną ir ne dvi valandas. Jei dažnai keliaujate lėktuvais tikriausiai pastebėjote, kad keleivių terminalai labai dažnai būna iškloti kilimais, o štai zonos kur vaikšto ir pasitinkantys bei palydintys – plytelėmis. Kodėl taip yra? Tik nesakykite, kad manote, jog tai tik atsitiktinumas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Henry Fordas yra pasakęs – „Kai atrodo, kad pasaulis tarytum atsisuko prieš jus, prisiminkite vieną tiesą – ir lėktuvas kyla prieš vėją“. Dabar tai – viena iš mėgstamiausių pasaulio motyvacinių citatų. Tačiau ar ji yra tiksli? Ar lėktuvai visada kyla prieš vėją?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tie skaičiai pakilimo/tūpimo takų galuose tiesiog nurodo jį pokrypį nuo šiaurės. Tai yra labai svarbi informacija, nes lėktuvai visuomet stengiasi nusileisti per patį pakilimo tako centrą, o šiuos duomenis gali nurodyti ir paprasčiausias kompasas. Bet jei šie skaičiai yra tiesiog suapvalinti laipsniai nuo šiaurės ašigalio, kodėl oro uostai turi nuolat juos keisti?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Oro bendrovės „Wizz Air“ keleiviai, grįžtantys į Lenkiją iš Barselonos, dėl lėktuvo gedimo beveik parą laukė oro uoste lėktuvo išskridimo, rašo Marta Sak portale „wyborcza.biz“. Susisiekti su vežėju buvo sunku. Kokias teises turi keleiviai, kurių skrydis atidedamas arba atšaukiamas?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Daugelis žmonių mėgsta keliauti, bet procedūros oro uoste erzina ne vieną. Saugumo patikrinimas – viena nemaloniausių kiekvienos kelionės dalių. Reikia nusiimti diržą, iš krepšio ištraukti mažus skysčių buteliukus, viską pasiųsti per rentgeno aparatą, o pačiam praeiti pro metalo detektorių. O ar kada susimąstėte, ką pamatytų įjungta kamera, važiuodama per oro uosto rentgeno aparatą? Tik tamsą ar kažką daugiau?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pačiu beprasmiškiausiu pasaulyje pramintas oro uostas Didžiajai Britanijai dabar priklausančioje Šventosios Elenos saloje, kurioje paskutines savo dienas praleido Napoleonas Bonapartas, pagaliau sulaukė pirmojo reguliaraus reiso, rašo „The Independent“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar kada besiruošdami atostogoms pagalvojote, kad norėtumėte su savimi pasiimti vieną ar kitą daiktą drauge, tačiau rankinio bagažo taisyklės, deja, to neleidžia?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jau ne kartą pabrėžėme, kad Antrasis pasaulinis karas pastūmėjo technologijas į priekį. Kalbėjome ir apie to laikotarpio išradimus, kuriuos šiandien visi naudojame. Tačiau kai kurie slaptieji projektai taip niekada ir nebuvo įgyvendinti ir net atrodo neįmanomi, nors karo sūkuryje apie juos buvo rimtai svarstoma. Pavyzdžiui, Jungtinė Karalystė ketino lėktuvnešius pasigaminti iš… ledo?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lietuvoje jau veikia 3 oro uostai, tačiau nė iš vieno iš jų tiesioginiu skrydžiu nepasieksime JAV ar kitų tolimesnių pasaulio kampelių. Didelių galimybių plėsti šiuos oro uostus nėra. Kyla svarstymai, ar Lietuva pasirengusi visiškai naujam, didesniam oro uostui?