Mėnulio tyrimo zondai
.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Praėjus maždaug metams nuo starto ir aštuoniems mėnesiams po sėkmingo nusileidimo Mėnulyje, Japonijos misija SLIM baigėsi. Šalies kosmoso agentūra šią žinią paskelbė rugpjūčio 26 d.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Zondas, kaip planuota, nusileido ant kraterio, vadinamo Pietų ašigalio-Eitkeno baseinu, kuris yra vienas didžiausių iš žinomų Saulės sistemoje.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
NASA vadybininkas Billas Nelsonas ir Japonijos švietimo, kultūros, sporto, mokslo ir technologijų ministras Masahito Moriyama pasirašė svarbų susitarimą.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Tikimasi, kad astronautai pirmą kartą mėnuleigį naudos 2030 m., nors tai gali būti ir anksčiau.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Japonijos Mėnulio tyrimų modulis (SLIM) išgyveno jau antrąją stingančio šalčio naktį ir atsiuntė tai patvirtinantį įrodymą – nuotrauką, užfiksuotą jam atsibudus.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Japonijos nusileidimo modulis SLIM 2024 m. kovo 1 d. trečią kartą Mėnulio paviršiuje užmigo visai Mėnulio nakčiai.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Japonijos nusileidimo Mėnulyje modulis pateikė dar vieną siurprizą – pasibaigus dvi savaites trukusiai mėnulio nakčiai, aparatas vėl nubudo, pirmadienį pranešė šios šalies kosmoso agentūra.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Privačios amerikiečių bendrovės „Intuitive Machines“ erdvėlaivis „Odyssey“ minkštai nusileido 80 laipsnių pietų platumos Mėnulio ašigalyje, t. y. arčiausiai Mėnulio pietinio ašigalio.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Praėjus beveik devynioms dienoms po to, kai aparatas „Smart Lander for Investigating the Moon“ (SLIM) nusileido ant Mėnulio paviršiaus ir neteko maitinimo, Japonija atnaujino ryšį su savo kosminiu aparatu.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Per Kūčias į Mėnulį bus paleistas erdvėlaivis. Jis pavadintas „Peregrine Lunar Lander“ – toks pavadinimas parinktas pagal greičiausiai Žemėje skraidantį paukštį: sakalą keleivį (angl. peregrine). Jei viskas vyks pagal planą, šis kosminis paukštis įskris į Mėnulio gravitacinius potvynius, tada kruopščiai nužemins savo orbitą, kol galiausiai nusileis senovinių Mėnulio lavos srautų regione, vadinamame Sinus Viscositatis (liet. Klampumo įlanka).
Kinų mokslininkas teigia, kad Indija nenusileido Mėnulio Pietų ašigalyje – kaip yra iš tiesų? (Foto)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Rugpjūtį Indija tapo ketvirtąja šalimi, nusileidusia Mėnulyje – ir pirmąja, kurios įrenginys nusileido netoli Mėnulio pietų ašigalio. Po nusileidimo kosminis aparatas ir mėnuleigis atliko eksperimentus: išmatavo nusileidimo vietos temperatūrą ir išanalizavo Mėnulio grunto sudėtį, o po to – bet galbūt ir visam laikui – išsijungė Mėnulio nakčiai, rašo „IFLScience“.