Genų įterpimas ir modifikavimas
.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai teigia, kad jiems pavyko pašalinti ŽIV iš infekuotų ląstelių naudojant Nobelio premiją pelniusią „Crispr“ genų redagavimo technologiją.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Neseniai į medicinos istoriją įėjo Masačusetso valstijos gyventojas, tapęs pirmuoju žmogumi, kuriam persodintas kiaulės inkstas.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Kiaulės, kurioms genetiniu redagavimu suteiktas imunitetas nuo plačiai paplitusio ir brangiai kainuojančio kiaulių reprodukcinio ir respiratorinio sindromo, rinkoje gali atsidurti jau po dviejų m
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Kiekvieną vasarą Baltijos jūros vanduo nusidažo ryškiai žalia spalva – ir vandenyje, ir ant kranto atsiranda nemalonų kvapą skleidžiančios dumblių sankaupos. Nesinori ne tik maudytis, bet ir būti paplūdimyje. Tačiau ne visi žino, kad jūros „žydėjimą“ daugiausiai sukelia trąšos, naudojamos žemės ūkyje. Augalų apsaugos produktai taip pat keliauja vandenimis į jūras, pakenkia ekosistemoms ir kaupiasi maisto grandinėse, taip pat maistui naudojamuose produktuose. Jų reikėtų žymiai mažiau, jeigu žemės ūkio augalai būtų atsparesni ligoms, mažiau priklausomi nuo papildomo tręšimo sintetinėmis trąšomis.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Siekdami pagaminti geresnę laboratorijoje auginamą mėsą, Pietų Korėjos mokslininkai sukūrė jautienos ir ryžių hibridą, auginamą Petri lėkštelėje. Nors jis atrodo kaip ne itin apetitą kelianti rožinė košė, mokslininkai teigia, kad tai yra baltymų gausus maisto šaltinis, išskiriantis gerokai mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų nei tradicinė galvijininkystė.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Dirbtinio intelekto programos „AlphaFold“ pasiekimai priverčia išsižioti, tačiau turi ir savų apribojimų. „Programa „AlphaFold“ išsprendė problemą, kuri atrodė neišsprendžiama – ji neeksperimentiniais būdais nustato baltymų ir baltymų kompleksų struktūras. Programa tai tikrai daro labai gerai ir tiksliai. [...] Laimei, „AlphaFold“ dar nėra visagalis, nes jeigu galėtų viską nustatyti, mes liktume be darbo“, – juokaudamas pasakoja Vilniaus universiteto Gyvybės mokslų centro (VU GMC) biochemikas dr. Giedrius Sasnauskas.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Vienuolikmetis berniukas pirmą kartą gyvenime išgirdo aplinkos garsus, po to kai jam buvo atliktos vadinamosios genų terapijos procedūros, rašo sciencealert.com.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Nors pirmąjį straipsnį apie genų redagavimo žirkles CRISPR-Cas9 profesorius Virginijus Šikšnys su komanda paskelbė vos prieš 11 metų, dabar jau galima apčiuopti šios technologijos naudą visuomenei. „[...] Visai neseniai buvo paskelbta, kad Jungtinėje Karalystėje įregistruota pirmoji CRISPR technologija paremta paveldimų ligų gydymo terapija, kuri gali būti taikoma klinikoje”, – sako mokslininkas, ir priduria, kad toliau ieško kitų genų redagavimo įrankių.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Ketvirtadienį (rugsėjo 7 d.) žurnale „Cell Stem Cell“ paskelbtame naujame tyrime mokslininkai aprašė, kaip į genetiškai pakoreguotus kiaulių embrionus įterpė žmogaus kamienines ląsteles. Juos implantavus surogatinėms kiaulių motinoms, embrionams maždaug per 28 dienas išsivystė ankstyvosios stadijos žmogaus inkstai.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Tyrėjų komanda, vadovaujama Feng Zhango iš McGovern smegenų tyrimų instituto MIT (Masačusetso technologijos institutas) ir MIT bei Harvardo Bendrojo instituto, atskleidė pirmąją programuojamą RNR valdomą sistemą eukariotuose. „Nature“ žurnale paskelbtame straipsnyje komanda aprašo, kad šios sistemos pagrindą sudaro Fanzor baltymai, kurie naudoja RNR, kad pasiektų ir surastų taikinį bei galėtų perprogramuoti ir redaguoti žmogaus ląstelių genomą. Kompaktiškos Fanzor sistemos turi potencialą būti lengviau pristatomos į ląsteles ir audinius kaip terapinės medžiagos lyginant su CRISPR-Cas sistemomis ir galėtų būti nauja technologija žmogaus genomų redagavimui.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Kiekvienas patyręs nerimą žino, kaip jis gali stipriai trukdyti normaliam gyvenimui. Tai yra daug daugiau nei tik susirūpinimas ir įtampa: nerimas gali paveikti įvairius mūsų gerovės aspektus. Nerimas trukdo susikaupti, sutrikdo miego ritmą, sukelia nuovargį ir sumažina energijos lygį. Be to, nerimas gali pasireikšti fiziniais simptomais: greitas širdies plakimas, dusulys ir raumenų įtampa. Nerimas gali pabloginti gyvenimo kokybę ir trukdyti asmeniniam bei profesiniam augimui. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) duomenimis, 2019 m. 301 milijonas žmonių visame pasaulyje gyveno su nerimo sutrikimais, įskaitant 58 milijonus vaikų ir paauglių. Dėl šių priežasčių svarbu ieškoti būdų, kuriais būtų galima valdyti nerimą ir skatinti bendrą mūsų gerovę.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai identifikavo galimą priešnuodį vienam iš nuodingiausių pasaulio grybų – žalsvajai musmirei. Bandymų su pelėmis metu naudodama CRISPR, komanda nustatė, kad JAV Maisto ir vaistų administracija (FDA) jau patvirtinta cheminė medžiaga gali neutralizuoti toksiną ir išgelbėti gyvybes – tačiau yra dar keletas problemų.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Genetiškai modifikuotus riebalus galima persodinti pelėms ir taip sumažinti pelių bei persodintus žmonių auglius, tačiau šis naujas vėžio gydymo būdas dar turi būti išbandytas per tyrimus su žmonėmis.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai teigia sukūrę peles, turinčias du tėvus, ir tai yra proveržis, kurį kada nors bus galima pritaikyti ir žmonėms, rašo sciencealert.com.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Visi esame girdėję, kad namuose naudinga turėti augalų – nes jie padeda valyti orą.