Klimato kaitos priežastys
.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Per pastarąjį dešimtmetį pasaulyje buvo vidutiniškai 1,2 laipsnio šilčiau nei XIX a. pabaigoje. Ilgalaikę klimato kaitą sukėlė žmogaus veikla, daugiausiai dėl plačiai paplitusio iškastinio kuro – anglies, naftos ir dujų – naudojimo namuose, gamyklose ir transporte. Degdamas iškastinis kuras išskiria šiltnamio efektą sukeliančias dujas, o ypatingai anglies dioksidą (CO2). Jei klimato kaita tęsis tokiu pat tempu, 2100 metais žiemos Lietuvoje gali būti net 4 laipsniais šiltesnės.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Jungtinių Arabų Emyratų pramonės ir pažangiųjų technologijų ministras Sultonas Ahmedas Al Jaberas yra išsilavinęs ir patyręs politikas. Ir Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos COP28 prezidentas.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Fizikai apskaičiavo, kad žmogaus veiklos poveikis Žemėje gali sukelti sunkiai prognozuojamą chaosą, iš kurio nebus kelio atgal, rašo „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Pirmieji žinomi atvejai, kai žmonės pastebėjo, kad pramoniniais veiksmais galime kaip nors paveikti orą, siekia maždaug IV amžių prieš Kristų.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Diskutuojant apie šiltnamio efektą, dažniausiai minimos CO2 dujos. Tačiau skaičiuojama, kad būtent mažai kam žinomų gamybos bei apdirbimo pramonėje naudojamų sintetinių sieros heksafluorido – SF6 – dujų šiluminio efekto poveikio (GWP) rodiklis ore yra pats aukščiausias iš visų dujų.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Lietuva – viena labiausiai klimato atšilimo paveiktų Europos šalių. Tačiau dažniausiai apie šią problemą kalbame lyg apie tolimą, kažkur pasaulyje, tačiau ne mūsų kieme aktualią problemą. Kaip yra iš tiesų?
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Klimato šiltėjimas šiltuoju metų laiku Europos žemyninėje dalyje yra gerokai spartesnis ir dramatiškesnis nei pasaulinis vidurkis, teigiama naujausio mokslinio tyrimo išvadose, publikuotose žurnale „Journal of Geophysical Research Atmospheres“.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Klimato kaitos klausimai yra turbūt ta sritis, kurioje vyrauja daugybė sąmokslo teorijų ir galybė mitų. Kiekvienas žmogus turi savo nuomonę šiuo klausimu, bet kas iš tikrųjų yra tiesa ir mokslo jau labai aiškiai įrodyta, o kas tik akivaizdus melas ir profesionalių klimato kaitos neigėjų skleidžiami mitai?
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Klimato kaita sukelia katastrofiškas sąlygas visame pasaulyje, o šiais metais labiausiai kenčia daugelis Europos šalių, rašo Ahmedas Mustafa.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Daugiau nei 99 proc. mokslinių darbų reziumuoja, kad dėl klimato kaitos kalti patys žmonės. Mokslininkai sako, kad šios problemos ignoravimas žmonijai gali atnešti nenusakomas kančias. Tačiau klimato kaitos problema ne visada buvo mokslo akiratyje – kada apie tai prabilta? Į šį klausimą bando atsakyti leidinys „Live Science“.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Ne naujiena, kad šylantis klimatas lemia vis daugiau stichinių nelaimių, didesnius pabėgėlių srautus ir sparčiai mažėjančius žvejybos plotus. Paskaičiuota, kad per metus mes sudeginame apie 9 milijardus tonų elementinės anglies - tai prilygsta kalnui Alpėse.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Klimato kaita – labiausiai siejama su CO2 dujų kiekiu atmosferoje. Pats anglies dvideginis – natūralus atmosferos komponentas, tačiau spartus jo kiekio augimas dėl žmonių ūkinės veiklos sukelia didelių problemų.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Paskutinių tyrimų duomenimis, 99,9 proc. mokslininkų pritaria, kad žmonės keičia klimatą, ir ne į gerąją pusę.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Svarbi tarptautinė ataskaita apie pasaulio klimato būklę „privalo tapti mirties nuosprendžiu“ anglių, naftos ir dujų pramonei, pirmadienį pareiškė Jungtinių Tautų generalinis sekretorius Antonio Guterresas ir perspėjo, kad iškastinio kuro vartojimas toliau niokoja mūsų planetą.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Hidroenergija yra laikoma viena iš švariausių ir ne tokių jau brangių atsinaujinančios energijos rūšių. Taip, užtvankų statyba turi nemažą poveikį gamtai, bet jos gali būti statomos laikantis pagrindinių tvarumo principų, o gamta prisitaiko. Tačiau naujas tyrimas rodo, kad dideli tvenkiniai išskiria nemažai anglies dvideginio.