GAIA hipotezė (Apie gamtą | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai iš Southamptono universiteto (Jungtinė Karalystė) atliko kompiuteriniu modeliavimu grindžiamą tyrimą, kurio rezultatai pateikia galimą atsakymą į ilgai vykstančią diskusiją dėl Žemės sistemos stabilumo, praneša Phys.org.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Aplinkosaugos specialistas ir rašytojas George Monbiotas klausia, kodėl esame linkę neigti realybę – vienas iš akivaizdžiausių tokio neigimo pavyzdžių: nenoras matyti ir suvokti klimato kaitos problemos ir jos masto. Religijos profesorius Andrew Gurevich teigia, jog šiuo atveju susiduriame su kažkuo panašiu į sadomazochistinį „užsimiršimą“, rašo theecologist.org.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Gajos hipotezė (arba Gajos teorija, dar vadinama ir Gajos principu) teigia, kad Žemė egzistuoja kaip atskira sistema ir yra gyvas organizmas. Šią hipotezę XX a. 7 dešimtmetyje nukaldino Jamesas Lovelockas ir Lynnas Margulis. Vos iškelta, ši idėja tarp mokslininkų sulaukė smarkios kritikos, tačiau pastaraisiais dešimtmečiais į ją imta žiūrėti kiek kitaip.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Mikalojui Konstantinui Čiurlioniui pasaulis priminė didelę simfoniją. Pastaruoju metu jis, deja, labiau panašus į kakofoniją. Tačiau prieš kelis dešimtmečius britų mokslininkui Jamesui Lovelockui kilo mintis, kad Žemė yra gyvas, save reguliuojantis superorganizmas.
|
||