Statulos
.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Ramzio II statulos viršutinė dalis buvo rasta ieškant religinių statinių. Daugelį metų ji gulėjo po smėlio sluoksniais.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Egipto Aukščiausiosios senienų tarybos generalinis sekretorius Mostafa Waziri pranešė, kad bendra Egipto ir Amerikos archeologinė ekspedicija aptiko didžiulės valdovo Ramzio II statulos viršutinę dalį.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Archeologai Turkijoje atkasė beveik 11 000 metų senumo statulą, kurioje galimai pavaizduotas milžiniškas vyras, laikantis savo penį – ir natūralaus dydžio šerno statulą. Abi statulos yra iš gretimų Göbekli Tepės ir Karahan Tepės vietovių, kurios yra vienos seniausių šventyklų pasaulyje.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Archeologų teigimu, 1900 metų senumo Budos skulptūrėlė, aptikta senovės Egipto uostamiestyje Berenikėje, greičiausiai priklausė emigrantui iš Pietų Azijos.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Archeologiniai kasinėjimai Badachose (Ispanijoje) iš pagrindų pakeitė tai, ką žinome apie senovės Iberijos kultūrą. Aptikus penkis akmeninius biustus, datuojamus V a.pr.m.e., anksčiau vyravęs požiūris į vietinę Tarteso kultūrą apsivertė aukštyn kojomis – aiškiai matyti, kad senovės gyventojai buvo sudėtinga civilizacija, prilygstanti Graikijai ir Etrūrijai.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Maždaug 11 tūkst. metų amžiaus raižinys ant akmeninės sienos Turkijoje gali būti seniausias iki šiol rastas vizualus pasakojimas.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Čimu kultūra dabartinės Peru teritorijoje susiformavo apie 850–900 m. – ji pakeitė Močės kultūrą ir užėmė 1000 km pakrantės teritoriją nuo Piuros šiaurėje iki Paramongos pietuose.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Kuo senesni laikai, tuo mažiau radinių iš tos epochos. Taip yra dėl to, kad daugelis žmonių naudojamų medžiagų – medis, oda, audiniai – paprasčiausiai ilgai neišsilaiko, ir kalbant poetiškai, žemė ir laikas juos nenumaldomai praryja. Todėl Šigiro stabas šiuo atveju yra tikras stebuklas.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Velykų saloje esančios akmeninės skulptūros taip masina turistus, kad Nacionalinio parko darbuotojai jau skambina pavojaus varpais. Jų teigimu, salą prieš 30 metų per metus aplankydavo 2500 turistų, o dabar skaičius išaugo iki 150 tūkst.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Velykų salos pirmieji gyventojai visada buvo apipinti paslaptimis. Ilgai buvo manoma, kad ten gyvenę ir statulas raižę žmonės išnyko, nes saloje nebeliko natūralių išteklių – tačiau naujas tyrimas siūlo visiškai naują teoriją, kurioje Velykų salos gyventojai turi daug sudėtingesnę istoriją.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Daug amžių archeologai ir restauratoriai nuo senovinių skulptūrų trynė spalvas. Atėjo metas jas grąžinti
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
XI-XII a. datuojamoje Budos statuloje rasti dar vieni mumifikavęsi meditacinėje pozoje sustingusio žmogaus palaikai. Mumiją kompiuteriniu tomografu atrado Meanderio medicinos centre (Olandija) darbavęsi Drentso muziejaus specialistai.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Senovės Egipto statula ėmė gąsdinti Marchesterio muziejaus vadovus – ji ėmė suktis uždaroje stiklo vitrinoje, informuoja manchestereveningnews.co.uk.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Ekspertus glumina viena Senovės Egipto skulptūra, kuri savo vitrinoje Mančesterio muziejuje pradėjo sukiotis aplink savo ašį. 25 cm aukščio senovinė Neb Sanu skulptūra, datuojama 1800 metais pr. Kr., buvo aptikta vienoje mumijos kapavietėje. Mančesterio muziejuje ji eksponuojama jau 80 metų, bet tik neseniai pastebėta, kad ji juda, rašo „The Telegraph“. Paslaptingas skulptūros judėjimas sudomino garsų britų fizikos profesorių Brianą Coxą.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Žurnale „Meteoritics and Planetary Science“ pranešama apie Indianos Džounso filmo scenarijaus vertą istoriją – 1 tūkst. metų budistų statulą, kurią 1938 m. atrado su nacistais siejamos vokiečių ekspedicijos nariai. Paaiškėjo, jog toji statula (dar vadinama "Geležiniu Žmogumi") yra neįkainojamos vertės – mat ji iškalta iš meteorito, kuris priskiriamas retai ataksitų klasei.