Technologijos archeologijoje
.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Rudyardas Kiplingas savo poemoje „Dirbtuvių mįslė“ pavaizdavo senovės žmogų, kuris sustojo pasigrožėti piešiniu, išvedžiotu purve, ir išgirdo šnabždantį balsą: „Gražu, bet ar tai menas?“
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Centrinėje Amerikoje esančios Gvatemalos šiaurėje mokslininkai aptiko iki šiol neatpažintos majų civilizacijos palikimą, kurį sudaro net 964 tarpusavyje susijusios ir keliais sujungtos gyvenvietės.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Dirbtinio intelekto įrankis milijono metų senumo archeologinėje radimvietėje Izraelyje atskleidė senovinės ugnies pėdsakus. Technologiją pritaikius kitose vietovėse, būtų galima iš esmės pakeisti mūsų supratimą apie tai, kada ir kur žmonės pirmą kartą išmoko elgtis su ugnimi, kas laikoma vienu svarbiausių visų laikų žmonijos momentų.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Naujame Centrinės Amerikos majų civilizacijos tyrime tirtos žmonių išmatos parodė, kaip keitėsi šios civilizacijos dydis, veikiamas klimato kaitos.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Senovės Egipto faraonas, kuris galimai yra garsiojo faraono Tutanchamono tėvas, turi naują veidą: karališka ramybe dvelkiančius bruožus, suformuotus skaitmeninės rekonstrukcijos būdu. Nors tai yra tiksliausia legendinio valdovo rekonstrukcija iki šiol, iki šiol keliami klausimai apie tikrąją jo tapatybę lieka neatsakyti.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Senovės civilizacijų literatūroje dažnai minimi dabar jau pražuvę miestai, kurių garsiausias yra prarastasis Atlantidos miestas. Vertinant mažesniu mastu, Arabija taip pat gali pasigirti sava legenda apie pražuvusią civilizaciją, vadinamąją „Smėlio Atlantidą“ – dingusį miestą, žmonių grupę ar vietovę, apie kurią užsimenama Korane ir kuri žinoma Iramo pavadinimu.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Kažkada Falerii Novi buvo klestinti bendruomenė. Šimtus metų – nuo jos įkūrimo 241 metais prieš Kristų iki Viduramžių pradžios – ištisos žmonių kartos vaikščiojo jo gatvėmis, gyveno savo gyvenimus po savo stogais, apsipirkinėjo turguose ir meldėsi šventovėse.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Sunku suvokti, kaip plonyčio papiruso ritinys galėjo išlikti po ugnikalnio išsiveržimo. Dar sunkiau įsivaizduoti, kaip praėjus 2 tūkstančiams metų tokį artefaktą galima perskaityti jo neišvyniojus.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Paaiškėjo, kad tai, kas buvo ligšiol manyta buvus išsimėčiusioms senovinėms akmeninėms trobelėmis dabartinio Johanesburgo (Pietų Afrika) pakraštyje, iš tiesų yra kadaise klestėjusio ir prieš 200 metų dingusio miesto liekanos, rašo „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
1929 rudenį Anne Morrow Lindbergh ir jos vyras Charlesas skrido virš Jukatano pusiasalio. Charlesas sėdėjo už lėktuvo šturvalo, o Anne fotografavo apačioje plytinčias džiungles.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Prieš beveik 2000 metų (79 pr.m.e) vienam vyriškiui pavyko pasprukti nuo pirmosios Vezuvijaus ugnikalnio įsiūčio bangos – bet čia pat jį užgulė ugnikalnio išsviestas uolienos gabalas, rodo naujausi archeologiniai kasinėjimai.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Archeologai Gvatemalos džiunglėse aptiko per 60 tūkstančių majų civilizacijos statinių griuvėsių. Aptikti juos archeologams padėjo lazerinės technologijos, galinčios nustatyti žmonių statytas struktūras po tankia tropinio miško danga, informuoja BBC.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Naudodamiesi fotoliuminescencinės spektroskopijos metodą, mokslininkai išsiaiškino, kaip buvo pagamintas 6 tūkst. m. amžiaus sulaukęs amuletas.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Egipto Didžiojoje (Cheopso) piramidėje tikriausiai yra dvi iki šiol dar nežinotos kiaurymės, šeštadienį pranešė mokslininkai, tyrinėję tūkstančių metų senumo statinį radiografijos metodais.