Klausa ir jos fiziologija
.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Bevaikštant miške, pajūryje ar kitoje vietoje kartais galite apsirinkti, kad girdite pažįstamą triukšmą, pavyzdžiui, žmogaus balsą galbūt netgi kviečiantį jus vardu, nors iš tiesų esate vieni. Tai nereiškia, kad su jumis kažkas blogai – mokslininkai teigia, kad tai dažniausiai yra nesėkmingas smegenų bandymas foniniame triukšme atkurti jiems suprantamus garsus, rašo mokslo naujienų tinklapis „Live Science“.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Absoliuti klausa – tai gebėjimas pasakyti tikslų garso aukštį, tikslią natą ir tam net nereikia muzikos instrumento kaip orientyro. Tačiau tai sugeba tik 1 iš 10 tūkst. žmonių. Kodėl?
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Dažnai galvojame, kad kūdikiai pirmosiomis gyvenimo savaitėmis yra tarsi tušti popieriaus lapai, turintys dar mažai galimybių mokytis. Tačiau iš tikrųjų kūdikiai kalbą apdoroti pradeda neįtikėtinai anksti.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Jei jums sunku susigaudyti greitame pokalbyje ar pokalbyje triukšmingoje patalpoje, gali būti, kad dėl to kaltos smegenų problemos, susijusios su greitų garso pokyčių apdorojimu. Naujajame tyrime pateikiamas mokymo metodas, kuris gali padėti išspręsti šią problemą ir pagerinti klausymosi gebėjimus, rašo sciencealert.com.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
„Google“ vysto projektą „Wolverine“, pavadintą komiksų ir filmų „X-Men“ superherojaus vardu, praneša „Business Insider“.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai nustatė priežastis, dėl kurių žmogus gali labiau teigti, kad girdi mirusiųjų balsus.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Ūžimas ausyse gali atrodyti kaip pakankamai švelnus sveikatos sutrikimas, kol jo nepatiriate patys. Iš tikrųjų tinitas, kaip medicinoje vadinamas šis susirgimas, stipriai kenkia gyvenimo kokybei ir yra nepagydomas.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Prasidėjus karščiams ir maudynių sezonui visi vos ištaikę laisvą akimirką skuba prie vandens telkinių ir ten mėgaujasi vandens teikiamais malonumais. Vieni namo grįžta pailsėję ir atsigavę, o kiti – užgulusiomis ar net skaudančiomis ausimis. Norintiems išvengti tokių bėdų medikai rekomenduoja po maudynių ausis tinkamai išsausinti, o vaistininkai sako pastebintys augantį profilaktinių priemonių, apsaugančių nuo vandens pateikimo į ausis maudantis, populiarumą, rašoma pranešime spaudai.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Valgymo, srėbimo, baksnojimo ar ūžimo garsas kitus žmones gali tiesiog varyti iš proto – o mokslininkai dabar atrado neurologinį mechanizmą, atsakingą už tokią būseną.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Nors mes, žmonės, paprastai kontroliuojame savo raumenis, egzistuoja mažiausiai vienas raumuo, kurį kontroliuoti gali tikrai ne visi. Viduriniojoje ausyje yra būgnelio tempiamasis raumuo. Ir dauguma negali sąmoningai jo sutraukti.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Neretai garsai, kuriuos valgydamas skleidžia kitas žmogus, gali kone išvesti iš proto. Mokslininkai sako nustatę, kokia neurologinė jungtis atsakinga už tai, kad kyla noras smurtauti prieš garsiai čepsintį ir kramtantį asmenį.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Ką bendro turi katė ir telefonas? Pasirodo, 1929 metais profesoriaus Ernesto Gleno Weverio ir jo asistento Charleso Williamo Bray Princetono universitete atlikto eksperimento metu jie buvo vienu kūnu. E.G. Weveris ir C.W. Bray‘us paėmė gyvą, tačiau be sąmonės esančią katę ir pavertė ją veikiančiu telefonu – kad išbandytų, kaip garsą priima klausos nervas.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Ekspertai perspėja dėl galimų piktnaudžiavimo nesveiku maistu rizikų: apako vien gruzdintomis bulvytėmis ir bulvių traškučiais besimaitinęs paauglys, skelbia BBC.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
„Kartais po įtempto darbo atrodo, kad ausyse zyzia aukštos įtampos laidai. Ačiū Dievui, kai dainuoju, jokių blogų simptomų nesu pajutęs“, – sako dainininkas Ovidijus Vyšniauskas. Tiesa, dėl spengimo ausyse į specialistus jis nesikreipia ir teigia, kad dažniausiai padeda laisvalaikis gamtoje. Tačiau, pasak Lietuvos sveikatos mokslų universiteto profesoriaus Alvydo Unikausko, jei dažnai aplanko nemalonus garsas ausyse, būtina pasikonsultuoti su gydytoju.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Klaidinga manyti, kad mūsų klausa tiesiog atspindi objektyviuosius garsus. Klausa iš tikrųjų sukuria garsus, kalbą, muziką iš priimamos garsinės medžiagos. Tokios „kūrybos“ procese kai kas gali išsikreipti, tikina Kauno technologijos universiteto Socialinių, humanitarinių mokslų ir menų fakulteto (KTU SHMMF) profesorius Rytis Ambrazevičius.