Mąstymas
.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Užuominos gali būti linksmos ir varginančios, atsižvelgiant į tai, kaip jos yra pasakomos. Kai kas nors tyčia ar netyčia įtraukia nepadorią frazę į, atrodytų, nekaltą sakinį, tai kartais sukelia stiprią reakciją, kuri privertė vieną tyrėją susimąstyti: kas iš tikrųjų vyksta, kai sulaukiame tokios užuominos?
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Lig šiol plačiausio masto miego poveikio tyrimo išvadose nurodoma, kad per mažai arba per daug trunkantis nakties miegas daro neigiamą įtaką kognityviniams žmogaus gebėjimams, bet ne trumpalaikei atminčiai.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
<em>Neurobiologai skatina skaityti geras knygas. Kiekybės vaikymasis išsekina psichologinius išteklius</em>
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Galbūt ir jūs turite įprotį mąstyti garsiai, kai liekate vieni? „Po darbo reikia nueiti į treniruoklių salę, nupirkti maisto, pagaminti vakarienę. Kaip viską suspėti?“ Jeigu tuo metu netikėtai pro duris įžengia kolega, jūs sutrinkate, pastebėję jo įtartiną šypseną.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Nors šia užduotimi tikrinami moksleivių loginio samprotavimo sugebėjimai, vis dėlto paprašytas ją išspręsti galvą iš suglumimo krapštytis pradeda dažnas suaugėlis. Taigi, į kurią pusę važiuoja autobusas?
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Garsi alternatyvios realybės žaidimų kūrėja Jane McGonigal, kuri turi daktaro laipsnį žmonių savybių ugdymo moksluose, teigia, kad šie šeši populiarūs kompiuteriniai žaidimai padės pagerinti pažintinius gebėjimus ir problemų sprendimo įgūdžius.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Umea universiteto (Švedija) mokslininkai išsiaiškino, jog žmogaus odoje esantys neuronai, pasirodo, gali atlikti sudėtingus skaičiavimus – anksčiau manyta, kad tai yra išskirtinai galvos smegenų funkcija. Tyrimas publikuotas leidinyje „Nature Neuroscience“.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Pasirodo, vaisinės musės nėra instinktų aklai vedini sutvėrimai. Tyrėjai priėjo išvados, kad jos irgi sugeba pagalvoti prieš kažką darydamos. Šiam procesui naudojama maždaug 200 neuronų grupė ir FoxP baltymas, nustatė mokslininkai.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Nustatyta, kad smegenų ląstelių regeneracija vyksta kitoje žmogaus smegenų vietoje, nei manyta anksčiau. Išvados teikia vilčių, kad šias ląsteles bus panaudoti, siekiant padėti žmonėms atsigauti po insulto, ar gydant kitas smegenų ligas.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Panašu, kad yra paprastas būdas pagerinti žmogaus žinias. Psichologai Ulrichas Wegeris ir Stephenas Loughnanas dviem žmonių grupėms uždavinėjo klausimus. Vienos grupės atstovams buvo pasakyta, kad ekrane trumpam pasirodys atsakymas į klausimą – per trumpai, kad jį pavyktų perskaityti sąmoningai, bet pakankamai, kad jį įsimintų pasąmonė. Kitos grupės atstovams buvo pranešta, kad žybsnis ekrane – tai pranešimas apie tolesnį klausimą.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai pagaliau įrodė tai, ką mes jau seniai įtarėme. Įtemptas mąstymas iš tiesų išsekina mūsų organizmą, nors kol kas niekas negali paaiškinti, kodėl taip yra.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Žmogaus smegenys vos per vieną sekundę gali atlikti beveik nesuskaičiuojamą daugybę operacijų. Tai reiškia, kad jų galingumas iki šiol yra didesnis už bet kokio šiandien egzistuojančio kompiuterio. Tačiau tai visiškai nereiškia, kad mūsų smegenų galimybės neturi ribų. Paprasčiausias skaičiuotuvas susitvarkys su skaičiavimu gerokai tiksliau ir greičiau, o ir žmogaus atmintis neretai būna nepatikima. Be to, mes esame linkę pakliūti į savo pačių pasąmonės spąstus, kurie nuolat priverčia mus priimti abejotinus sprendimus ir daryti klaidingas išvadas. Šiame straipsnyje mixstuff.ru pateikia 11 tokių spąstų arba, jeigu kalbėtume moksliškai, 11 kognityvinių iškreipimų.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
JAV mokslininkai žengė pirmuosius žingsnius bandydami suprasti, kaip mūsų smegenyse gimsta mintys. Masačiusetso technologijų instituto ir Bostono universiteto (JAV) mokslininkai išsiaiškino, kaip elektrinio aktyvumo svyravimai leidžia smegenims formuoti mintis ir prisiminimus. Šio tyrimo rezultatai paskelbti žurnale „Neuron“.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Žmogus negali tuo pačiu metu ir būti empatiškas (užjausti kitą), ir vadovautis logika. Logika ir emocijos nėra artimos ne tik semantiškai, bet ir fiziškai: galvos smegenų poliuose už šiuos psichikos procesus atsakingos sritys egzistuoja priešingose pusėse. Rasti kompromisą, tenkinanti abu polius, dažnai nebūna nei lengva, nei įmanoma.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkų teigimu, kalbėjimas su savimi toli gražu nereiškia pamišimo. Priešingai – toks įprotis gali būti naudingas mąstymui ir nuovokai. Žmonės su savimi šnekasi pakankamai dažnai: kaip tvirtina mokslininkai, taip elgiamasi bent kas kelias dienas, o kai kurie su savimi pasišneka ir dar dažniau, rašo msn.com.