Kibernetinių nusikaltimų tendencijos ir prevencijos būdai
.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Vakarų žvalgybos ir saugumo pareigūnai ją siejo su Rusijos Federaline saugumo tarnyba.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Vasara – atostogų metas, kuomet po Lietuvą ar į kitas šalis keliaujama dažniau. Taip pat vasarą kai kurios įmonės siunčia darbuotojus į darbostogas, kai pareigos derinamos su poilsiu kitoje aplinkoje. Paskutiniais statistikos biuro duomenimis, 2021-ųjų antrąjį ketvirtį į užsienį lietuviai keliavo 2,9 kartus dažniau palyginus su ankstesniais metais. Lietuvos oro uostų (LTOU) birželio mėnesio statistika rodo – viso trijuose oro uostuose aptarnauta 653 tūkst. keleivių, šis rodiklis 15 proc. didesnis nei buvo fiksuotas tą patį mėnesį pernai.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Nuotraukos ir vaizdo įrašai socialiniuose tinkluose, skambučiai su šeimos nariais, lankytinų vietų paieškos ir po nepažįstamas gatves vedžiojantys žemėlapiai – akivaizdu, kad be interneto išmaniajame telefone kelionės užsienyje jau nebeįsivaizduojamos. Tačiau ar internetu keliaudami tikrai naudojatės atsakingai? Pasak Arnoldo Lukošiaus, „Tele2“ Inovacijų eksperto, būtina viešais belaidžio „Wi-Fi“ interneto tinklais naudotis saugiai – jais pasinaudoja ir kibernetiniai nusikaltėliai, kurie gviešiasi jautrių duomenų.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Lietuvoje pranešama apie naujus jautrių gyventojų duomenų nutekėjimo atvejus. Nesaugi gali būti tiek žmonių finansinė, tiek kita asmeninė informacija. Anot Manto Užupio, „Tele2“ IT saugumo vadovo, tokiems atvejams kartojantis, ypač svarbu pasirūpinti savo internetinių paskyrų – el. pašto, internetinės bankininkystės, socialinių tinklų ir kitų – slaptažodžių saugumu. Ekspertas priduria, kad yra būdų patikrinti, ar jūsų duomenys jau buvo nutekinti – jei taip atsitiko, būtina imtis kelių veiksmų.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Patyrę vasarotojai žino, kad atostogos prasideda tik pasirūpinus tinkama apsauga nuo žalingų saulės spindulių, erkių, uodų ir... sukčių. Deja, pastarieji yra atsparūs kremams bei purškalams, todėl „Atea“ informacijos saugos specialistė Auksė Kuprijanovaitė dalinasi patarimais, padėsiančiais išvengti kibernetinių nusikaltėlių atakos atostogų ar darbostogų metu.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Pinigus iš gyventojų išvilioti siekiantys finansiniai sukčiai pastaruoju metu pasitelkė naują metodą: panaudodami svetimus duomenis priverčia gyventojus pasirašyti vartojimo kredito sutartis arba įtikina kreditą pasiimti, o pinigus atiduoti sukčiams, neva taip juos pelningai investuojant. Specialistai ragina gyventojus būti budrius ir nepakliūti į sukčiavimo schemas.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Programišiai Lietuvos gyventojams atsikvėpti neleidžia – šalyje per mėnesį kone ketvirtadaliu išaugo vienos kibernetinės grėsmės atvejų. Šios grėsmės susijusios su vadinamaisiais „C&C“ centrais, užgrobtus įrenginius sujungiančiais į tinklą, kurį išnaudoja įvairiais kenkėjiškais tikslais. Pasak Donato Drakicko, „Tele2“ produkto vadovo, tokiu būdu užpuolikai gali vogti jautrius duomenis ir toliau platinti kenksmingas atakas, o užkrėstas įrenginys tampa erzinančiai lėtas.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
SMS žinutės su raginimais spausti nuorodas ar el. laiškai, neva gauti iš banko – šie sukčių būdai jau gana paprastai atpažįstami. Tačiau kur kas mažiau žinoma, kad kuo toliau, tuo dažniau pastebimi netikri darbo pasiūlymai, kuriais susiviliojus gali būti prarasti asmeniniai duomenys ar net pinigai. Kibernetinio saugumo ekspertai turi ne vieną patarimą, kaip netapti tokių pinklių aukomis.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
„Pamestas bagažas tik už 2,95 Eur“ – skelbia iš pažiūros oficialus vieno didžiausių Lietuvos oro uostų „Facebook“ puslapis. Skelbime siūloma įsigyti „pamestą“ ir niekam nebereikalingą bagažą, kuriame gali būti vertingų daiktų. Tačiau neapsigaukite, tai – sukčių apgaulė, kuria siekiama išvilioti jūsų duomenis. Tiesa, Luko Keraičio, „Tele2“ Inovacijų eksperto, teigimu, pats „Facebook“ stabdyti nusikaltėlių pernelyg neskuba – pranešama apie pavogtas anketas ir daugybę kitų panašių atvejų.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Finansinių nusikaltėlių atakų aktyvumui nemažėjant, jų metodai tampa vis išradingesni ir sunkiai atpažįstami net patiems kritiškiausiems. Pasak „Citadele“ banko Baltijos šalių lėšų valdymo ir prekybos finansavimo tarnybos vadovo Romo Čereškos, vasarą gyventojai dar labiau atsipalaiduoja, todėl sukčiams, besinaudojantiems tam tikrais metodais, gyventojai neretai tampa lengvu grobiu. Banko ekspertas atskleidė šiuo metu populiariausias gudrybes, kuriomis sukčiai sėkmingai išvilioja pinigus.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Lietuva toliau įsitvirtina kaip viena sparčiausiai augančių ir tvirčiausių startuolių ekosistemų regione ir pasaulyje. Tai parodė naujausias „StartupBlink“ pasaulinio startuolių ekosistemų indeksas, kuriame Lietuva užėmė 16 vietą pasaulyje, o Vilnius pakilo į 71 vietą pasaulyje. Šalies sostinė buvo išskirta kaip geriausias Europos Sąjungos miestas kibernetinio saugumo industrijai.
Paskelbė naujausius kibernetinių atakų duomenis: kuo tokios atakos gali būti pavojingos ir Lietuvai?
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Skaitmeninio saugumo kompanija ESET ataskaitoje paskelbė naujausius surinktus duomenis, apibendrinančius kibernetines grėsmes keliančių grupių veiklą. Nors gali atrodyti, kad visos didesnės kibernetinės atakos rengiamos prieš valstybines įstaigas ir užsienio šalis, iš tiesų programišiai kelia didelę grėsmę Lietuvai. Kibernetinio saugumo inžinierius Ramūnas Liubertas pabrėžia – jei tokia ataka ir šnipinėjimas yra sėkmingi, pasekmės gali būti labai skaudžios.
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Su kibernetinio saugumo grėsmėmis susiduriame visi – tiek internetu ir skirtingomis platformomis besinaudojantys vartotojai, tiek įmonės ar valstybinės institucijos. Kartu programišių tema yra ir viena populiariausių Holivudo filmuose bei serialuose. Kaip hakerių veiklą filmuose atskirti nuo realybės?
Nepasimaukite: sukčiai Lietuvos gyventojus vėl bando apgauti apsimesdami populiaria siuntų platforma
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9691/technologijos/reitingas.png)
Gali būti, kad jūsų el. pašto dėžutėje yra tiksinti bomba. Ypač akyliems reikėtų būti tiems, kurie apsiperka internetu ir naudojasi siuntų paslaugomis – Lietuvoje plinta kibernetinė ataka, imituojanti populiarios siuntų paslaugos interneto svetainę. Donatas Drakickas, „Tele2“ produkto vadovas, sako, kad nors padirbta svetainė atrodo lygiai taip pat, kaip ir tikroji, programišius išduoda keli požymiai. Pasak eksperto, mokėti juos atpažinti – ypač svarbu, nes nusikaltėliai taikosi į jūsų pinigus.